Välkomna till den här delen av anatomin
där vi ska titta på örat. Och det här är
film nummer två av tre där vi går igenom
balansapparaten.
Målen för dagens föreläsning
har vi här.
Om vi då börjar med inrörs del
benlabyen.
Då är benlabyinten
det hålrum inne i temporalbenet i vilket
balans och hörselorganet sen återfinns.
Och dess väggar är alltså då ben och
själva labyryinten i sig är ett hålrum.
Den består av tre stycken delar. Vi har
benbågggångarna.
Det är de ni ser i bild.
här, här och där
stilistiskt
dessa. Ni ser att de är gångar.
Ni ser inte här att det är gångar men i
och med att jag har just berättat att
det är håldrum i ben så är det gångar
och de är semicirkulära. Tar därav
namnet.
Vi har vestibulum på svenska
vestibularapparaten.
Det är den som bågångarna fäster till.
sitter här på den här bilden ser ni det
här.
Och så har vi den delen som vi kallar
för öronsnäckan, kockligan. Och den har
ni här uppe i den bilden
och den har ni här nere på den bilden.
Och detta är alltså då ett hålrum inne i
temporalbenet. Här har man ju fyllt upp
hålrummet med någon sorts material för
att det ska synas. Annars är ett hålrum
svårt att visa på bild. Men det är
alltså det som är benlabyen.
Inne i benlabyrinten har vi Perilyfa. En
vätska som har en helt annan
saltsammansättning
än den endolymfa sen kommer att hitta
inne i hinlabinten.
Om vi då tittar på vad som finns inne i
benlabyinten.
Benlabyrinten, det är samma bild här som
var på den förra med benbågggångar,
vestibulum och kocklian.
Då ser ni att inne i den om man tittar i
genomstärning i någon sorts ljusrosa
lila
färg här så har vi olika strukturer vars
väggar består av hinnor. Det blir då
hinlaben.
Och på bilden här så har vi bara
hinnlaben när man har plockat bort
benlabyen. Bilden här uppe den är med av
bara farten.
Hindlabinten består även den av tre
stycken stora delar. Det är dels ductus
semicircularis, ofta på svenska bara
båggångar. Även om riktigt korrekt
skulle vara hinnbåggarna.
Det är de strukturer av hinna som finns
går inne i benbågångarna.
Så ni hittade alltså båggarna inne i
benbågggångarna.
Inne i vestibulum. Sen har vi det som
benämns som hinnsäckarna.
Där ser ni en säck va? Och där kan man
kanske ana sig till en säck. Då är det
saculus och utriculus på latin. Där ser
ni de utan omgivande vestibulum.
Sen har vi slutligen ductus kokliaris.
Det är den ni ser här i bild.
Och ductus kokliarus eh hindnäcka på
svenska eh är ju då den delen som är
innesluten av kocklian bendelen. Ofta
benämns det bara kockligampo
lite lite selentrianmässigt men korrekt
är alltså ductuskockliaris inne i
kockligen.
Semicircularislus
och tillsammans. Det är det som utgör
den vestibulära labyrinten.
Och det är där vi kommer ha funktioner
så som balans.
Ductus kokliaris tillhör den då kokliära
labyrinten och det är där vi kommer ha
funktioner så som hörsel.
Hindlabinten är inte fylld med samma typ
av vätska som benlabrinten utan här har
vi endolymfa som är en annan
sammansättning. Om jag minns rätt så är
det väldigt mycket mer kalium men det
återkommer ni till i någon annan kurs än
min. Men jag tror att det är hemskans
massa kalium i den.
Om vi då går vidare och tittar först på
balansapparaten och sen på
hörselorganet, hörselapparaten, då
består balansapparaten av två delar. Det
är dels bågångarna ductus semicircularis
och det är dels de två hindsäckarna
utrikulus och saculus.
Vi börjar med bågångarna.
Det är tre stycken i innerörat och det
är tre stycken på vänster sida eller i
vänster inneröra, tre stycken i höger
inneröra. Och alla dessa tre stycken är
vinkelräta mot varandra. Så ni har 90
grader mellan den främre och neråt då
till den eh laterala och det är
ytterligare 90 grader till den bakre.
Sen är vänster och höger innerra i sig
förskjutna mot varandra ytterligare 90
grader, vilket gör att vi får en god
teckning med de här bågångarna i de
flesta riktningar.
I basen av bågångarna där de fäster mot
hindsäckarna ser ni att det är som en
förtjockning eller en urgröpning här där
och där och där va. Och då kan man kalla
den typen av struktur på latin blir då
en ampull. Att den är en liten
förstoring här. Eh, ampull har vi med i
svenska språket också. En ampull med
läkemedel och så till exempel inne i
ampullen återfinns en struktur som heter
krista ampelaris, en ås. Och det är där
vi har de sinnesseskällor celler som
känner av rotation.
Så bågångarna,
en del av balansorganet, registrerar
rotation via sinceller i krist ampularis
i ampulla.
När det gäller utriculus och saculus så
sitter de också, det är ju inte tre
stycken utan bara två, men de är också
förskjutna 90 grader mot varann på det
viset att den ena är horisontellt
riktad, den andra är vertikalt riktad.
De har ingen ampull som bågångarna utan
de har istället en makula i vilken det
sitteroliter
eller på svenska kristaller i en
gällliknande vätska eller gellliknande
struktur och de känner av linjär
acceleration.
Det kommer förstås bilder på detta i mer
detalj.
Då börjar vi med bågångarna. Och snabbt
vill jag säga målet för anatomikursen.
Vad heter de? Var sitter de kort de
funktion? Och då är det rotation.
Möjligen rotation, parentes,
axelredaktion och rätt raktation. För de
känner inte så mycket av en konstant
rotation.
Nu går jag igenom lite djupare men kom
ihåg att det är en anatomikurs i första
hand. Ja. Och histologi han är
förresten, det ska jag inte glömma. en
anatomi och histologikurs. Vi har ju
slått samman dem. Här ser vi bågångarna
och dess funktion. I det här fallet så
tog vi den laterala bågången och nej den
anteriora bågången menar jag. Och där
har vi ampullen där nere. Här har vi
ampullen i förstoring. Och då ser ni det
som är lila. Det är innandömet av
hindlabrynen, alltså den äkta bågången.
Där inne har vi endolymfa. Där utanför
där ser ni väggen ut mot benet och det
utrymmet innanför det blir ju då
benbågggången som är fylld med perilmfa.
Sen ser ni en ås. Ås på latin är krista
och den är i ampullen. Så där har ni då
här krista ampularis.
Förstorar vi upp den så ser ni att där
inne sitter det sinnesceller som sen
skickar iväg signaler inåt via
vestiblookliära nerven till järnstammen.
Och det de känner av det är helt enkelt
när man roterar på huvudet och det
behöver vara med en acceleration eller
retardation. Då kommer kupulan att
tippas i motsatt riktning och det böjer.
Där ser ni det roterar tippas och då
kommer det att böja de här håren som
sticker ut och det kommer att aktivera
cellerna genom tror jag då att det
flödar in kalium men det får ni lära mig
i termin tre när ni kommer tillbaka från
fysiologin eftersom det är där de kommer
att gå igenom det här i detalj. Men då
vill jag att ni har med er alla de här
namnen så är det löst.
Om vi går vidare till hindsäckarnas
funktion så känner de av linjär
acceleration
och då har vi hinsäckarna här inne i
vestibulum
och där hade vi inga pullor utan där har
vi något som ben nämns som makula där vi
har sinnescellerna
och det är sinnesceller på samma sätt
som det var uppe vid kristan ampilaris
så de sitter här och de petar upp sina
hår i en gelatinös vätska eholit
membran. Det har vi inte med på
checklistan, men det heter så. Och i
dessa sitter otokonier eller ottoliter.
Och det är det som vi på svenska ofta
benämner som kristaller.
Och då ser ni på bilden här nere att i
det här fallet så är den ju horisontell
riktad. Vilket gör att när huvudet
tittar framåt som vanligt eller vid en
normalplan då händer ingenting med
cellerna. Men när vi istället tippar
huvudet framåt och där det förstås varit
samma sak bakåt, då kommer kristallerna
att dras ner av gravitationen och det
tar med sigolitmembranet
eller den här gelen och det knickar
cellerna vilket då sänder in signaler.
Då kommer ni också ihåg att jag sa att
utrycklus och sackulus i sin tur är vi
vridna 90 grader mot varandra. Och då är
det ju om det här är triculus då är det
saculus som istället i normalfallet
är vertikal och alltså reagerar på
gravitationen konstant. Och vi vet ju
alltid hela tiden åt vilket håll neråt
där.
Mer detaljer än så behöver ni inte gå
igenom nu annat än
nej då har ni en jättehög nivå. Fokusera
på namn, struktur och lite kort om
funktion.
Sammanfattningsvis av båda två så
överför de mekaniska signaler till
elektriska signaler. Mekaniska signaler
genom att det blir ju den här flödet av
vätska av endolymfa och i det här fallet
åtliter kristaller som tippas ner i
endolymfan här. Och det kommer att
aktivera de olika hårcellerna vilka sen
då signalerar in vidare via nerven. Och
då har vi elektriska signaler som går in
till järnsta.
Här har vi sammanfattningsvis målen för
det jag just gått igenom i den andra av
tre filmer. Och här var det balans i
inröret.
Gangl och skarpa kommer tillbaks lite i
nästa film. Yeah.