Välkomna till den här tredje delen av
föreläsningen om örat som en del av
sinnesorgan. Magnus Rudenholm
fortfarande neurolog, neurofysiolog och
anatom.
Målen här innerra hörsel och koppling
balans och hörsel till CNS.
Vi har redan gått igenom ytterörat. Vi
har gått igenom mellanörat. Vi har gått
igenom innerörat översiktligt samt
balansdelen i detalj. Och här kommer då
hörseldelen i detalj. Och nu kopplar vi
ihop allting. På bilden här har vi
ytterörat med Meatus acusticus externus
där ljudvågorna kommer att komma in. De
kommer att sätta trumhinnan membrana
tympani i rörelse och den rörelsen
kommer spridas genom maleus, inkus och
stapes som är ju då en del av
mellanörat. Stapes fäster till ovala
fönstret. Det är synonymt med fenestra
vestibely men ovala fönstret är mycket
mer spritt som begrepp. Och det blir ju
då gränsen mellan mellan och inröra och
det kopplar då till kockligan. Och allt
det här är en genomskärning av kocklen
med alla dess delar.
Den första delen som ljudet kommer till
det är skala vestibili och det är hela
den här gången här
som går in i snäckan.
Och när den sedan vänder ner igen, då
döper den om sig till skala Tympany och
den kommer då kopplat till det runda
fönstret och där kommer ljudvågen att gå
tillbaka in i mellanörat fast in i det
luftfyllda utrymmet här och därmed
försvinna.
Så det var alltså skala vestibili
vänder ner i skala tympani. Noterar där
att anatomiboken har lite fel med sin
pil så att jag har gjort en diskret
tilläggspil där. Detta är en del av
kockligan och en del av benlabrint så
det är fyllt med perilymfa. Och innanför
den hittar vi sen då ductus kokliaris
som en del av hindlabinten. Och ductus
kockliaris är i princip synonymt med
begreppet skala media där vi brukar
benämna det som ductus kokliaris. Det är
alltid blått här när vi ser på det i sin
helhet på längsen så här. Medans när vi
drar en genomskärning sen på nästa bild
då brukar vi benämna det som skala media
istället. Men det är alltså samma
utrymme.
Inne i duktuskockliaris
har vi det kortiska organet vars
latinska korrekta namn egentligen är
organum spirale. Och det ser ni här på
bild. Okej, då har vi alltså tittat på
snäckande genomstärning också har gått
igenom hur ljudvågen rör sig. Skala
vestibel först en del av benlabyrinten.
Och där har ni skala tympani också
benlabrint perymfa. Ni har ben där
utanför. Inne i den har vi hinnlabinten
och dess deltuskockliaris,
även då känt som skala med. Och där inne
har vi endolymfa och det kortiska
organet.
Då tar vi en genomskärning på det.
Ja, det är tur att det står samma som
jag har sagt. Det är så pinsamt annars.
Hela målet här det är att överföra den
mekaniska signalen ljudvågen till en
elektrisk signal på samma sätt som i
balansapparaten som gör samma sak fast
utifrån balans då.
Nu ser vi det i en genomskärning. Så här
ser ni hela kocklan i en genomstärning.
Och då ser ni dels ja det här är ju
själva benlabrintdelen
då kocklan. Och inne i den har vi
där och där och där och där och där och
där. Det är då själva hinnlabrinten med
des del ductus kockliaris. Och då har vi
skala tympan i nej förlåt skala vestibel
överst och skala tym i nederst. Om vi
tittar på det i en förstoring vilken vi
snyggt har fått i själva bilden här
direkt så har vi alltså skala vestibili
den del som tog emot ljudet först från
ovala fönstret den delen som sitter ihop
med skalympen i toppen av snäckan och
det är benämns som helikotrema det
behöver ni inte kunna det begreppet men
här har ni där ljudet kommer in i skala
vestibeli och så snurras det upp här
genom snäckan popp b popp Popp och sen
så kommer skala vestibli sitter ihop med
skala tympany och så snurrar det ner sig
med ljudvågen via skala tympani. Så de
sitter alltså ihop via helikotrema och
består av perilymfa.
Innanför där hade vi skala media som
alltså då är synonymt med
ductuskockliaris. Men om jag kan min
latin rätt så betyder det egentligen det
mellersta trappsteget eller mellersta
stegen. Och det stämmer ju bättre här
att vi har öppningsdelen, den mellerssta
och den typanistiska delen. Medans när
vi ser det på längsen så är det mera som
en gång och då blir det duktigt
kokliaris.
Under skala media. Här har vi ett
membran och det är basilarmembranet
och det är det som ljudvågorna, det är
ett av de membran som ljudvågorna kommer
sätta i rörelse som kommer att leda till
att den här mekaniska vågen omvandlas
till en elektrisk signal. Det är en
bindvävshinna.
Vi har ett epitel som heter
strevascularis som är oerhört kärlrikt
som sitter i Skala medias laterala vägg
och det ser ni där på bilden. Och det är
alltså kärldrikt epitel är lite ovanligt
med så mycket kapillärer. Det utgör den
endolymfatiska gränsen och kommer att
pumpa in kalium i endolymfan här. Och
det hjälper sedan till i den här
initieringen av nervsignaler.
Vi har sedan då det kortiska organet och
det är på något vis hörsens motsvarighet
till kristamplaris respektive makla i
bågångar och hindsäckar. Och det är här
vi har de sinnesceller som känner av
vågrörelserna,
ljudvågorna och omvandlar dem till
elektrisk signal. Och det kommer förstås
en förstoring på nästa bild. Men ni ser
dem där kan ni redan där se
sinnescellerna va och hur de kopplade
till bestokois och nerver som går in.
Här har ni det i en jättefin histologisk
bild som jag verkligen rekommenderar att
ni använder boken och tittar på för de
är jättefint preparerade tycker jag. Om
inte Anne säger något annat då är hon
lite granna bossen men jag tycker de är
fina.
Tittar vi närmare på det kortiska
organet. Jag backar direkt. Det är
alltså skala vestibel är tym i media.
Här hade vi det kortiska organet. Så det
är det som vi förstorar in på nu. Då
hade vi de här sinnescellerna
och det är ju samma uppbyggnad här som
det är i Kristian Ampelaris och i Makla
i princip eller liknande uppbyggnad. Det
vill säga vi har en gellliknande
substans här uppe och eftersom den är
lite plattare här så får den heta
membran och då blir det
membranatektoria.
Den har små hårutskott i sig som kommer
från sinneceller. Och när det kommer en
ljudvåg så att de här sätts i vibration
då kommer de vibrera med olika
eh de är olika långa så det blir lite
olika vibrationer i dem och då kommer de
här håren att knickas vilket leder till
nervsignaler.
Så vi har membrana Tiktoria. Vi har det
kortiska organet som är området där
sinnescellerna sitter.
Och vi har lamen basilaris här nere.
Om vi då sedan sätter ihop allting och
då vill jag snabbt säga att i huvudsak
är detta fysiologi, men en kort funktion
vill vi att ni har med redan termin ett.
Och men men kom ihåg att den stora
fördjupningen sker ju förstås under
fysiologin. Det här liknande den första
bilden på den här föreläsningen men från
histologiboken istället. Ni ser hur
ljudvågen kommer in via yttrörat yttre
hörselgången. Sätter trumhinnan i
rörelse.
Den rörelsen överförs via de tre
hörselbenen in till ovala fönstret. Och
här har vi snäckan uträtad stilistiskt.
Och då kommer dels en del av ljudvågen
och färdas som vi såg i den första
bilden rätt genom hela skala vively.
vända. Helikotrema är bara punkten där
det vänder och sen ut igen via skala
tympar ni till under fönstret och så att
säga ut i intet. Det är den delen som vi
inte har. Men utifrån vilken frekvens
ljudvågen har så kommer den att få det
här basilarmembranet i svängning. För
där ser ni att basilarmembranet har en
mycket smalare bas här, mycket bredare
bas här. Och här nere hör ni de lite mer
djupa tonerna. Och här uppe har vi de
lite högre frekvenserna. Så när en
frekvens kommer in då kommer den att
löpa längs med skala vestibli och
basilarmembranet tills det når den del
av basilarmembranet
som bäst sätts i svängning av den
frekvensen. Och då kommer den ljudvågen
förutom den del som går runt också att
passera igenom basillarmembranet och få
membranet att svänga på den punkten. Och
då kommer det här membrana eh membrana
ttoria att vibrera eh och på det viset
då knicka
sinneställena som skickar in en signal
via vestibel och kokära nerven.
Lite lätt sammanfattat.
Avslutningsvis koppling både hörsel och
balans till CNS. Det är samma nerv,
samma kranialnervestibel och kokliaris.
Men den nerven består egentligen av två
stycken delar. Det är själva nervus
vestibularis
och det är nervus kokliaris.
Vestibularis eller vestibularis, den som
tar balans och koklearis som tar hörsen.
Och om vi börjar med den delen som är
nervus vestibularis så kommer den från
bågångarnas krista ampularis.
där, där och där i bild där
sinnescellerna har aktiverat de här
bipolära nevronen som skickar in sina
dendriter hit där de har sin
nervcellskropp.
Där sitter också nervscellskroppen från
de dendriter som kommer från utrickulus
och saculus och aktiverats av makul med
sina ottoliter.
I ganglilet sitter själva bipolära
nevronets nervcellskropp. Därför blir
det en lite förtjockning och då heter
det ganglion vestibularis eller ganglion
skarpa efter det här skarpa. Axonen
skickar sedan in genom temporalbenet in
till järnstammen.
In i temporalbenet kommer den direkt att
möta nervuskockliaris
som vidarebefodrar
signaler på samma vis fast från det
kortiska organet. Där har sinnescellerna
i det kortiska organet
aktiverat de här bipolära nevronen vars
den driter. De går en lite kortare väg
och sen har de sin nervstropp där och då
blir det ju förtjockning, försojockning,
förtjockning, förtjockning,
förtjockning. Och då kallas det för
ganglion spirale eftersom det blir som
ett ganglion som går i en spiral så här
snyggt. Och axoner går sen in i nervus
kockliaris. När Narvus kokliaris möter
vestibularis får de heta
vestibulockliaris.
De går till järnstammen.
I järnstammen kommer de koppla om i sina
respektive kärnor och skicka signaler
upp till kortexerebri. Och där har vi
balanscentra. Lite mindre distinkt men
det brukar lokaliseras kring
lateralfåran. Och lateralfåran som
egennamn är ja sulkus Sylvius eller
Fisura Sylvi och då kring lateralfåran
på fint språk blir då peri
lateralfåran går så fint. Hörsen den vet
vi lite bättre den sitter i lobus
temporalis i det som benämns som hersels
gyrus men temporalloben är fullgått för
den här kursen.
Då har vi gått igenom hela örat. Vi hade
öronmössla och yttre hörselgång.
Trumhinnas gräns mellan yttre och
mellanöra. mellanörat hammaren, städet
stigbyggen fäste mot ovala fönstret och
ovala fönstret som skickar in ljudvågor
via skala vestibularis och sen så kommer
den snurra igenom hela snäckan och så ut
via skala tympany och ut via det ovala
eh förlåt runda fönstret och vi hade
tuba auditiva som kopplar samman
mellanörat med svaljet vi har också
balans delen har vi innerörat med eh
bågångar och hindsäckar och på bild här
är det ju benbågångarna och vestibrum.
Inne i detta har ni sen då hindlabinten.
Signalerna skickas in via nervus
vestibel och kockliaris.
Där är målen dels för den här sista
delen, dels för de två innan. Och glöm
inte bort att kunna beskriva anatomiska
och histologiska uppbyggnad. För att få
ta del av allt det så får ni även titta
på histologifilmerna vi har som Anne
lägger upp. Men absolut i den här kursen
att ni behöver läsa kapitlen i boken och
öga öra är tillsammans i anatomi,
klartext kapitel 4 medans i histologin
är det uppdelat i olika kapitel och örar
kapitel 25. Finns också insteringsfrågor
och gruppundervisning som vi hoppas
hjälper er i det här spännande området.
Tack så mycket.