Title: nervsystemet histologi

Q: anatomisk uppdelning av nervsystemet
A: CNS och PNS. CNS - hjärna och ryggmärg.

Q: Funktionell uppdelning av nervsystemet:
A: Autonoma och Somatiska. Autonoma - Sympatiska, parasympatiska och enteriska.

Q: nervvävnad
A: Nervceller och stöjdeceller

Q: nervcellen
A: =Neuronen. består av soma (cellkropp med kärn) med små utskott, dendriter, som tar emot neurotrasnmittorer. Kan finnas flera tusen dendriter. Nervcellen har ett axon som den överför elektriska impulser via till andra nervceller. Delar sig inte.

Q: förnyelse av nervcell
A: Nervceller delar sig inte men komponenter förnyas. Nuerala stamceller mogna till nervceller.

Q: nissl-substans.
A: ansamling av organeller, garnula av RER och ribosomer i soma.

Q: dendrit
A: mottar stimuli från andra neuron eller omgivningen via dendritic spines där synapserna finns.

Q: axon
A: överför stimuli till andra neuron eller effektorceller. Finns ett per neuron. Är långa och kan grena sig. Avslutar i en axonterminal.

Q: axon hillock
A: första delen på en axon som sammanstäler inkommande information och avgör om det ska gå vidare - om den ska så är det här det uppstår en aktionspotential.

Q: transport innuti neuron
A: Makromolekyler och organeller transporteras via mikrotubuli med olika motorproteiner. Finns två typer av intracellulär transport: anterograd och retrograd transport.

Q: anterograd transport
A: intracellulär transport mot synaps med motorproteinet kinesin.

Q: retrograd transport
A: intracellulär transport mot soma med motorproteinet dynein. snabb.

Q: synaps
A: koppling mellan två neuron eller koppling mellan neuron och effektor cell, dvs ex en muskelfiber. Finns 3 typer synapser.

Q: presynaptiskt neuron
A: neuronen med information mot synapsen

Q: postsynaptsik neuron
A: neuronen med information från synapsen

Q: axoaxonisk synaps
A: synaps med axon-axon

Q: axosomatiska synaps
A: synaps mellan axon-soma

Q: axodendritiska synapser
A: synapser mellan axon-dendrit

Q: grupp av nervcellskroppar/soma
A: ganglie i PNS och kärna i CNS

Q: axonbuntar
A: nerv i PNS och bana i CNS

Q: multipolär neuron
A: flera utskott, fler än två med dendriter och ett axon. Vanligast.

Q: bipolär neuron
A: två utskott, ett med dendriter och ett axon. ovanliga.

Q: pseudounipolär neuron
A: Ett utskott som delar sig till ett axon och ett med endast dendriter. Sensoriska neuron med kärna i PNS, dorsalrot och kranialnervsganglie.

Q: indelning av nervceller baserat på utskott
A: multipolär, bipolär och pseudounipolär neuron.

Q: indelning av nervceller baserat på funktion
A: motoriska neuron, sensoriska neuron och interneuron.

Q: motoriskt neuron
A: sänder elektriska impulser, från CNS till muskelceller dvs efferenter. Finns somatiska efferenter som är viljestyrda och viscerala efferenter som är icke-viljemässig motorik. Kärnor i CNS.

Q: somatisk efferens
A: viljestyrd motorik, dvs CNS->PNS. Till skelettmuskler.

Q: visceral efferens
A: ANS dvs icke-viljemässig motorik till glatt muskulatur.

Q: sensoriskt neuron
A: Sänder impulser från PNS till CNS dvs afferenter. Ganglier i PNS.

Q: interneuron
A: Kopplar ihop motoriska och sensoriska neuron i system. Flest.

Q: synaptisk klyfta
A: Det lilla utrymme mellan presynaptiska neuronet och postsynaptiska neuronet. . 4

Q: vesikel
A: skapas i den presynaptiska neuronen och innehåller neurotransmittorer som avges via exocytos.

Q: transmittorsubstans
A: en molekyl som förmedlar en nervsignal kemiskt väg från en neuron till en annan. Neurotransmittorer existerar både i CNS och PNS. Neurotransmittorer lagras i vesiklar inom presynaptiska delen av synapsen, och som svar på en aktionspotential frisläpps de till den synaptiska klyftan. I mottagarcellen binder de då till specifika receptorer.

Q: receptor
A: En neurotransmittor binder till en receptor på den postsynaptiska cellen , vilket kan alstra en aktionspotential. Det är aktionspotentialer som överför signalen genom nervcellen.

Q: Affenrens
A: ungefär sensorik dvs signaler --> CNS

Q: Efferens
A: ungefär motorik dvs signaler CNS-->PNS

Q: grå substans
A: Innehåller främst nervcellskroppar dvs soma. Ytterst i storhjärnan och lillhjärnan innerst i ryggmärgern och hjärnstammen. Datorerna som sköter funktioner.

Q: vit substans
A: Innehåller myeliniserat axon, kablarna i ett datorsystem, här finns alltså banorna i CNS. Innehåller även gliaceller. Innersta lagret i storhjärnan och lillhjärnan men yttersta i hjärnstammen och ryggmärgen.

Q: framhornen i ryggmärgen
A: Innehåller efferenta neuroner, alltså utgående, och de motoriska, somatiska, soma.

Q: bakhornen i ryggmärgen
A: Sensoriska neuron, små med soma i dorsalrotsganglie. Interneuron.

Q: lateralhorn i ryggmärgen
A: Efferenta fibrer dvs viscerala motoriska neuron för ANS. Presynaptiska neuron.

Q: gliaceller
A: stödjeceller. Funktioner: fysiskt stöd och skydd, isolering av nervcellen - snabb impuls, reparation av nervskada, reglering av vätskemiljön i CNS, bortförsel av neurotransmittor från synapsgapet, metabolt utbyte mellan kärlsystemet och neuron.

Q: Stödjeceller i CNS
A: Astrocyter, oligodendrocyter, mikroglia och ependymceller.

Q: Glia i PNS
A: Schwannceller, satellitceller och organspecifika celler.

Q: astrocyter
A: I CNS. Vanligast. Förflyttar metaboliter och avfall till och från neuron. Täcker oskyddande delar av axonet, ex vid ranvierska noderna. Roll i blodhjärn-barriären. Stora och stjärnformade. Finns två typer: protoplasmatiska och fibrillära.

Q: protoplasmatiska astrocyter
A: vanligast i den grå substansen. den vänstra.

Q: fibrillära astrocyter
A: tunnare, vanligast i den vita substansen.

Q: astrocytändfötter
A: Utskott från astrocyten - kläder alla blodkärl. Transporterar näringsämnen till neuronen och bort med slagprodukter vid synaps klyftan.

Q: oligodendrocyter
A: producerar myelin i CNS och finns i både vit och grå substans. Färre utskott än andra.

Q: mikroglia
A: CNS makrofag. Rensar bort bakterier, skadade celler och inaktiva synapser. Minst. Avlång/streckformad kärna. Blir större vid aktivering.

Q: ependymceller
A: Utgör gränsen till hjärnans ventriklar och spinalkanalen. Bekläder hjärnans och spinalkanalens tomrum. Ett lager av kubiska/cylinder celler med cilier och mikrovilli.

Q: perifier nerv
A: överför information- sensorisk eller motorisk - mellan CNS och Organ/vävnader. Buntar av nervfibrer som hålls ihop av bindväv. Ryggmärg->spinal nerv->plexa->perifer nerv->målorgan. Cellkropparna kan ligga i CNS eller i ganglier i PNS.

Q: Perifier nerv uppbyggnad
A: Axonet omges av ett neurilemma-endoneurim-perinuerium-epineurium

Q: neurilemma.
A: Omger det individuella axonet. Yttre begränsing av schwann cellen.

Q: Endoneurium
A: Omger neurilemmat - består av lucker bindväv och innehåller schwann celler men också fibroblaster, endotelceller, makrofager och mastceller.

Q: perineurium.
A: omger en bunt axon, dvs en fasikel, och består av specialsierad bindväv. Ger en diffusionsbärriär/blod-nerv-barriär.

Q: epineurium
A: Omger hela nerven, består av SOB, blodkärl och fettvävnad i större nerver.

Q: sensorisk ganglie
A: En ansammling av nervcellskroppar i PNS. Finns i dorsalrotsganglier då neuronen är psuedounipolära med axon till CNS. Spinal- och kranialnerver.

Q: dorsaltrotsganglier
A: Belägna i dorsalroten, precis utanför CNS, med sensoriska nervcellskroppar. stora och runda celler.

Q: Schwannceller
A: Glia i PNS, finns runt axoner där de producerar myelin som omger axonet, detta är schwann-cellens plasmamembran. Involverad i lagning av skadade perifiera nervfibrer. Den skyddar även små nerver som icke är myelinierade.

Q: Myeliniering
A: den vita pricken är schwann cellens cellkärna.

Q: Ranvierska noder
A: Omyeliniserade utrymmen mellan schwanncellerna längs axonet. Här sker membranurladdning samt nybildning och förstärkning av nervimpulsen.

Q: schmidt-lantermans kanaler
A: Kanaler i myelinet som förser lagrerna med näring.

Q: satellitcell
A: Omger nervcellskroppar i ganglier och ger skydd där det aktiveras yttligare vid skada. Kontrollerar även mikromiljön.

Q: ANS nerver
A: Motorisk efferens - dvs impulser från CNS till glatt muskulatur. Neverna är en kedja av 2 neuron - presynaptiska och postsynaptiska

Q: ANS presynaptiska neuron
A: Myeliniserade neuron som lämnar CNS

Q: ANS postsynaptiska neuron
A: omyeliniserade neuroer som bildar de autonoma efferenta ganglier.

Q: Viscerala afferenter
A: Sensoriskt. Anatomiskt inte en del av ANS men det är funktionellt en autonom funktion dvs sensoriska signaler från organ som vi inte vet om att vi känner, ex blodtrycksförändrningar.

Q: Autonoma ganglier
A: Cellkroppar, i PNS, för postsynaptiska neuron som går till ex, tarmarna. Nueronen ör jämt utspridda men mindre än dorsalrotsganglierna. Kantiga soma med klumpig nssl-sub. Oregelbundna satellitceller.