Title: Öra histologi

Q: auricula histologi
A: Vanlig hud med hår och eccrina svettkörtlar som kläder elastiskt brosk.

Q: Meatus acusticus externa
A: Består till 1/3 av hud likt auricula men innanför det, 2/3, finns hud med apokrina svettkörtlar (öronvax/cerumen) och stöds av ben och ej brosk.

Q: Membrana tympani
A: Uppbyggd av 3 lager. 1: Utsidan av hud (utan hår eller körtlar). 2: Mellan av bindväv med kollagena fibrer. 3: Insidan av enkelt platt/kubsikt epitel som resten av trumhålan.

Q: auris media
A: Består av de tre benen (Malleus, incus och stapes) med leder, finns även stabiliserade ligament och 2 små muskler som binder till trumhålans vägg. Trumhålans vägg och ben består av enkelt kubepitel. Finns även tuba auditiva med respiratoriskt epitel.

Q: 2 musklernas funktion
A: kontraherar vid hög ljudnivå och då däpas vibrationer.

Q: Respiratoriskt epitel
A: Flerradigt med cililerade celler och bägarceller.

Q: benlabyrinten
A: Skal av kompakt ben som är omringad av poröst ben. Ihåligt med perilymfa där membranlabyrinten badar i. Kan ses som en egen benstruktur i os temporale.

Q: Membranlabyrint
A: Har en insida av kontinuerligt epitel och en utsida av endast BV (mot perilymfan). Innehåller sensoriska områden för hörsel (cortiska organet) och balans (cristae ampullaris och macula).

Q: endolymfa
A: Har hög konc av positva kaliumjoner -> postiv laddning på ca 80mV

Q: perilymfa
A: låg konc av positiva kaliumoner men inte heller mycket negativa joner så en nettoladdning på ca 0 mV.

Q: laddning i membranets celler
A: ca -50mV då det finns mycket negativa celler. det ger en passiv transport av K+ in i membrancellerna från endolymfan då dt en en skillnad på ca 130mV mellan dessa. Har TJ mellan cellerna vilket gör att K+ måste transporterar genom cellerna.

Generellt membran

Q: Sensoriskt membran
A: Har hårceller med ett långt kinocilie (mobilt cilium) och flera stereocilier som blir successivt kortare på apikala ytan. Dessa fäster till omkringliggande celler med TJ. Det är dessa utskott som är mekanosensoriska och böjs vid påverkan vilket aktiverar bipolära neuron.

Q: aktivering av hårcell
A: Finns stängda Jonkanaler i stereocilierna, K-jon kanaler, och när utskotten böjs pga mekanisk påverkan, kommer kanalerna att öppnas --> kaliumjonerna flödar in i cellen. Hårcellen depolariseras, blir mer +,  --> frisläppning av neurtransmittorer från vesiklar och akitverar de bipolära neuronen. Kaliumjonerna frisläpps sedan i perilymfan och kommer sedan att pumpas tillbaka till endolymfan för att upprätthålla balans, aktiv transport.

Q: Innerörats balans
A: Via macula i sacculus och utriculus samt via cristae ampullaris i båggångarna.

Q: Macula
A: Registrerar: Huvudets läge i förhållande till gravitationskraften samt Acceleration och retardation : Fram/bak, sidled och upp/ner. Har hårceller vars utskott sträcker sig mot otolitmembranet med otoliter. Där dessa kristaller tyngs åt olika håll så böjs utskotten på hårcellerna -> nervimpuls.

Q: otolitmembran
A: gelatinös massa med otoliter på, dessa är kristaller av calciumkarbonat som är tyngre än omkrigsliggande vätska. Vid böjning av huvud, frammåt eller bakåt eller linjär acceleration: Otoliterna kommer pga gravitationen tynga nedåt och böja utskotten --> nervimpuls

Q: Ampulla
A: Registerar rotation och det finns 3 st i vardera båggång kommer vid förändrat vätskeflöde i det rotationsplanet attge en mekanisk kraft på cupula vilket böjer hårcellernas utskott -> nervimpuls. Har ej otolitmembran/otoliter.

Q: Cuplua
A: Gelatinös massa som vid rotation kommer att orsaka böjning av utskott hos hårceller.

Q: Hörselsnäckan
A: Cochlea med det cortiska organet som en spiral i scala media. Innehåller kanalerna scala vestibuli som övergår till scala tympani i helicotrema. Dessa är en del av benlabyrinten och har därför perilymfa medan scala media har endolymfa. I centrum finns modiolus.

Q: Modiolus
A: Central kon-formad ben, spongiöst.

Q: cortiska organet
A: Fäster i basilarmembranet och innehåller olika typer av stödjeceller som vilar på BM, inre och yttre tunneln samt de sensoriska hårcellerna vars utskott fäster till tektorialmembranet som fäster i vestibular membranet.

Q: pelarceller
A: definerar den inre tunneln

Q: Hårceller
A: Delas in i 3 rader av yttre hårceller och en rad med inre hårceller. Hårcellerna vilar på falangialcellerna och är i kontakt med bipolära neuron. Kinocilier och stereocilier fäster till tektorialmembranet.

Q: striae vascularis
A: När K+ joner lämnar hårcellrna basalt i perilymfan så vandrar de hit där de pumpas tillbaka till endolymfan. Detta har ytterst ett sant epitel utan blodkärl med innanför det finns melanocyter med kapillärer. Det är vädligt blodfyllt och därför effektiv pumpning då det krävs ATP.

Q: Vid ljudvåg:
A: Basilarmembranet har olika tjocklek där det är tunnt och stelt vid bas men tjockt och felixbelt vid tippen -> olika delar svänger vid olika frekvens på ljudet. Ljudvågen sätter basilarmembranet i svängning --> kommer svänga i förhållande till tektorialmembranet. Utskotten böjs (sitter fast i tektorial) och det sker då öppning av jonkanaler --> depolarisation och nervsignal via bipolära neuron.