Title: nervsystemet anatomi

Q: nervsystemet
A: anatomiskt: delas in i PNS och CNS

Q: CNS
A: centrala nervsystemet: hjärna (storhjärna, lillhjärna, hjärnstam) och ryggmärg. Omslutet av skelett. Kopplas ihop av banor.

Q: PNS
A: perifiera nervsystemet: Alla nerver som går från CNS till målorgan. Består av nerver, vägar, med axoner, bilar, och ganglier, som blåsor på nerverna, med cellkroppar.

Q: Afferens
A: Information till CNS, går i sensoriska nerver.

Q: Efferens.
A: utgående information från CNS, motoriska never

Q: grå substans.
A: Nervcellskropp/soma - kärna i CNS, ganglion i PNS

Q: vit substans.
A: axon (myelin ger vitt) - nerver i PNS och banor i CNS

Q: integration
A: CNS behandlar och prosecerar afferensen, den informationen som inkommit.

Q: Hjärnan
A: Encephalon. Består av 4 delar: Telencephalon (ändhjärna), Diencephalon (mellanhärna), Cerebellum (lillhjärnan) och Truncus encephali (hjärnstam)

Q: storhjärnan
A: Cerebrum. Bildas av Telencephalon och Diencephalon.

Q: Ryggmärg
A: Medulla spinalis - 31 segment. Består av omgivade vit substans, subtantia alba, som innehåller banor och innuti grå substans med kärnor.

Q: Telencephalon
A: Ändhjärnan. 2 hjärnhavlor - hemisfärer. Vänster hjärnhalva styr höger kroppshalva och tvärt om. Består av tre lager: Cortex cerebri (hjärnbark) av GS, substantia alba, VS, med banor och nuceli basales, GS med kärnor. Denna sköter högre kognitiva förmågor, mer komplexa funktioner, kärnorna,nuceli basales påverkar motoriken.

Q: Diencephalon
A: Ovanför hjärnstammen. Består av endast GS. 5 delar - Thalamus (omkoppling för afferens som ska till storhjärnan), Hypothalamus (Autonoma funktioner och endokrina funktioner), Epithalamus (melatonin dvs dygnsrytm), Metathalamus och Subthalamus.

Q: cerebellum
A: 2 halvor, miniatyr av telencephalon. Ytterst- Cortex cerebelli med GS. Mellan - VS, substantia alba. Innerst - GS, nuceli cerebellares. Cerebellum styr balans och koordination.

Q: truncus encephali
A: 3 delar, komplex. Omges av VS med banor likt en T-korsning, alla banor passerar - substantia alba. Grå substans inutti som består av nuclei craniales( kärnor som kopplar till kranialnerver), formaticum retikularis (småå kärnor som sköter reflexer och ANS) och övriga kärnor. Den gråa substans en kopplar hjärnans delar m ryggmärg och är komplex.

Q: kranialnerver
A: nervi craniales - 12 par som kan vara afferenta- och/eller efferenta. nerver som passerar kranium (ungefär att de utgår från kranium) och ut till målorgan.

Q: spinalnerver
A: nervi spinales. Går från ryggmärgen-->plexa-->periferia nerver-->målorgan. 31 par, alltså 31 segment med 2 spinalnerver åt varje sida.

Q: plexa
A: fläta, omkoppling av spinalnerver till periferia nerver.

Q: ganglier
A: ansamling av nervcellskroppar i PNS - ganglion spinalis, ganglion carnialis och automna ganglier.

Q: ganglia craniales
A: ganglier på kranialnerver

Q: ganglion spinalis
A: ganglier på spinalnerver i PNS, sensoriska ganglier, dorsalrotsganglier.

Q: radix anterior
A: framrot, nervfibrer ut från cornu anterior som sedan går ihop med radix posterior till en spinalnerv.

Q: radix posterior
A: bakrot. nervfibrer som går ut från cornu post. och har ett ganglion (dorsalrotsganglier) alltså sensoriska nervfibrer om går ihop med radix ant. till en spinalnerv.

Q: truncus sympaticus
A: sympatisk nervsträng - består av ganglier från nerver i  den sympatiska delen av ANS, paravertebrala ganglier, och går längs med kotpelaren.

Q: plexus cervicalis
A: plexa - fläta. Samling av nerverna från cervikalkotor C1-C4.

Q: plexus brachialis
A: fläta av spinalnerver som går till armen. C5-C8 och Th1

Q: plexus lumbosacralis
A: Länd- och korsryggsnerverna tillsammans. De lumbosakrala nervtrådarna utgår från ryggmärgen i ländryggen och övre korsryggen (L1 till S3) och förser de nedre extremiteterna med nerver.

Q: motorändplatta
A: Där axonet ansluter till muskelcellen.

Q: sensoriskt nervändslut
A: Utgör början till den afferenta nervändbanan. känner av sensoriska stiumli.

Q: Ans
A: autonoma nervsystemet - främst den viscerala efferenta delen.

Q: autonoma preganglionära neuron
A: neuron innan autonomt ganglier, kärna i cns. Lite myeliniserade.

Q: autonoma postganglionära neuron
A: neuron efter autonomt ganglion, ganglion i pns. Inte myeliniserad.

Q: sympatiska nervsystemet
A: fight or flight. Blod till musklerna. preganglionära neuronet har kärnor thorako-lumbalt i Th1-L2 i sidohornen. Postganglionära neuronet har ganglier i paravertebrala eller prevertebrala ganglier.

Q: parasympatsiak nervsystemet
A: resting and digesting. har en kraniell del med kranialnerv 3,7,9 och 10. sina preganglionära nueron har kranialnervskärnor och de postganglionära neuronerna har sina ganglion i kranialganglion. i den skrala delen har de preganglionära neuronen kärnor i s2-s4 (sacrum) och de postganglionära neuronen har ganglion i intramurala ganglier.

Q: autonoma ganglier
A: paravertebrala, kraniella, prevertebrala och intramurala.

Q: paravertebrala ganglier
A: ganglier sitter ihop vertikalt med varandra. går längs med kotpelaren.

Q: prevertebrala ganglier
A: framför ryggraden, på stora blodkärl runt magen. kopplar om i mittlinjen.

Q: intermurala ganglier
A: kopplar om i målorganen, finns i parasympaticus

Q: internueron
A: Finns vädligt många som inte näms mellan bla övre och nedre motornueron bla men är viktiga för modifeirngar om omkopplingar.

Q: dermatom
A: Den hud som innerveras sensoriskt av ett spinalnervsegment.

Q: myotom
A: De muskler som innerveras av ett visst spinalnervssegement.

Q: Blod-Nerv barriären
A: BNB, här kontrolleras det noggrant vad som passerar mellan nerv och kapillär, kapillärvägarna är vädligt täta. Mellan perineurium och endotelet i endoneuriala kapillärer där det finns Tight-Junctions som bidrar till barriären.

Q: canalis spinalis
A: spinalkanalen -