Title: CNS III

Q: medulla spinalis
A: ryggmärgen, GS innerst och VS ytterst. GS består av tre horn - cornu: cornu ant (framhorn), cornu post. (bakhorn) och cornu lat (lateralhorn). VS består av tre strängar som skiljs av roter - funiculus: funiculus ant, Funiculus post och funiculus lat.

Q: cornu
A: horn - tre stycken: posterior, lateral och anterior.

Q: funiculus
A: strängar av VS. 3 stycken: posterior, lateral  och anterior.

Q: columna ant/post/lat
A: Flera genomskärningar av den grå substansen på varandra bildar lodräta columner.

Q: nedre motorneuron
A: soma i cornu anterior och utgående axon via radix anterior ut i spinal nerver.

Q: pirmärt sensoriskt neuron
A: Pseudounipolära. soma i spinalnervens dorsaltrotsganglion eller ett kranialnervsganglier - dendritisk gren - distal och axonal gren - proximalt.

Q: sekundärt sensoriskt neuron
A: soma i CNS (cornu posterior) och axon i Thalamus i bansystem.

Q: tertiärt sensoriskt neuron
A: soma i thalamus och axon i hjärnbarken - nära motoriska neuron. Vid ex en reflex går inte primära sensoriska neuron upp hit utan kopplas om i ryggmärgen.

Q: Ryggrad
A: Omgivande skelettstruktur som skyddar. Ventralt finns kotor och spinalutskott dorsalt.

Q: Ansamling av nedre spinalnerver
A: Bildas eftersom man växer - kallas cauda equina, ofta vid L1.

Q: Meninges medulla spinalis
A: omsluter även ryggmärgen likt hjärnan.

Q: Fördelning av vit substans och grå substans
A: Cerviklat: alla banor nedifrån måste gå här som ska ner/upp till hjärnan. Mycket vit substans, inga laterala horn och lite grå.
Thorakalt: Finns lateralhorn men fortafarnde rätt lite grå och endel vit.
Lumbosakralt: Inga tydliga lateralhorn men mycket grå och lite vit då bla här finns alla soma för nedre motorneuron som går till benen.

Q: Cornu anterior
A: Här finns nedre motorneuronens cellkropp, finns även i hjärnstammen vars cellkroppar då är kranialnervskärnor men de nedre motorneruonen kommer då bilda spinalnerver eller kranialnerver beroende på vart kärnorna sitter.

Q: cornu lateralis
A: Autonoma kärnor. Går ut via radix anterior.
Sympatiska: Th1-L2.
parasympatiska: S2-S4.

Q: cornu posterior
A: Sekundära sensoriska neuron och interneuron - somatosensorik.

Q: reflexbågen
A: den snabbaste är senreflexen då den kopplas om från primärt sensorikst neruon direkt till nedre motornueron utan interneuron. kontrollerar både dermatom och mytom därför vid reflexer. Ex. segemnten L3/L4 är för relfexen vid knät. internuroner ger ne mer komplex reflex men långsammare.

Q: Funiculus anterior
A: består av Corticospinalis ant och spinothalamicus ant.

Q: Corticospinalis ant
A: Motorisk - del av pyramidbanan. Byggs upp av övre motorneuron.

Q: Corticospinalis lat
A: motorisk. största delen av pyramidbanan. Byggs upp av övre motorneuron.

Q: funiculus lateralis
A: delas in i corticospinalis ant och spinothalamicus lat

Q: spinothalamicus ant
A: del av den spinothalamiska banan

Q: spinothalamicus lat
A: Del av den smärtstimulerande spinothalamiska banan

Q: Funiculus posterius
A: Fasciculus cunetus - från arm
fasciculus gracilis - från ben

Q: pyramidbanan
A: Motorisk från motorcortex i frontalloben -> framhorn i ryggmärgen eller kranialnervskärnor. Övre motorneuron -> nedre motorneuron.  (ofta internuron också).
-Går antingen via corticospinala ant och kommer då korsa medellinjen vid segementsnivån
-Eller via corticospinala lat - korsar då vid i sk pyramis i truncus encephali.

Q: Baksträngsbanan
A: sensorik för bla 2PD och stereognosi. Går i funiculus gracilis och cuneatus. Ex, signal kommer in via primärt neuron
och går upp via funiculus posterius och korsar medellinjen vid hjärnstammen här kopplas om till sekundärt. sedan kopplas neuronet om till tertiärt sensoriskt i thalamus -> cortex cerebri.

Q: spinothalamiska banan
A: Består av lateral (temp) och en anterial (diffsut tryck):primärt sensoriskt kopplar om i bakhornet och korsar medellinjen här och det skeundära kopplas om i thalamus -> teriärt som går upp till somatosensoriska cortex. Finns även interneruon!

Q: BHB
A: Skyddar hjärnan då den är så känslig och måste ha en specifik balans, inga felaktiga salter, hormoner eller metaboliter.
Finns där kapillärer med endotel med 3 stegsflöde:
1. Endotel med TJ
2. Basalmembran som skapar barriär
3. Astrocyter med fotutskott på kapillärer som även reglerar vad som släpps igenom

Q: Ventrikelsystemet
A: Vätskefyllda hålrum i hjärnans alla delar.
Inne i ventrikelsystemet  finns cerebrospinalvätkska, liqour cerebrospinalis.
2 sidoventriklar, sin och dx, i cerebrum som möts i tredje vid diencephalon som ligger runt denna ventrikel. Går ner via aqueducten och mynnar i fjärde som finns bakom hjärnstam men framför lilhjärnan
Kopplas ihop med subarachnoideala rummet och fjärde ventrikeln går även ner i centralkanalen.

Q: Cerebrospinal vätska
A: Vätskan bildas av plexus choroideus: specialiserat pia mater som finns i ventriklarna - blod som filtertas ut i kapillärer -> vätskan.
Flöde: Töms i fjärde -> subarachnoideala rummet -> sinus durae matris -> töms tillbaka i vensystemet.

Q: rum som kan uppstå vid blödning
A: Epiduralrum - mellan dura mater och kraniet
Subduralrum - mellan dura mater och arachnoidea

Q: subarachnoidealrum
A: här finns bla cerebro spinlavätska och blodkärl, mellan arachnoidea och pia mater.