Title: Anatomi & Histologi 2 - Adrian / (7) Örat

Front: Vilka 5 delar består örat översiktligt av? (svenska och latin)
Back: 1. Ytteröra (auris externa)
2. Mellanöra (auris media)
3. Inneröra (auris interna)
4. Os temporale
5. Nervus vestibulocochlearis

Text: Beskriv ytterörats två strukturer
Ytterörat består av 3 strukturer:
 1. Öronmussla (pinna/auricle) = örats yttre del, består till stor del av elastiskt brosk. Bekläds av tunn hud med hårfolliklar, svettkörtlar & talgkörtlar. Funktion är att fånga upp & leda in ljud i hörselgången.
 2. Hörselgång (meatus acusticus externa) = luftfyllt tubulärt rum innanför öronmusslan. Första 33% av hörselgångens vägg består av elastiskt brosk och bekläds dessutom av tunn hud med hårfolliklar, talgkörtlar & modifierade apokrina körtlar (ceruminösa körtlar) → producerar & utsöndrar cerumen (öronvax). Resterande 66% består av kompakt ben.
3. Trumhinnan (Membrana tympani) = Gräns mellan ytter- och mellanörat. Är även en del av mellanörat. Funktion: Trumhinnan vibrerar som svar på ljudvågor → vibrationer överförs till hörselbenen.
a) Utsidan (mot hörselgången): Tunn hud utan hår/körtlar
b) Mellan: Bindväv med kollagena fibrer.
c) Inre sidan: enskiktat platt/kubiskt epitel.

Text: Mellanöra
Q: Mellanörat, auris media, är ett [...], som även innehåller [...] och [...]
A: luftfyllt hålrum inuti temporalloben, s.k. trumhålan; 3 små ben med leder; Örontrumpeten (tuba auditiva)

Text: Trumhålan
Hela trumhålan, inklusive hörselbenen, är beklädd med enskiktat platt/kubiskt epitel.
Hörselbenen är kroppens minsta ben, och de hålls samman av två rörliga leder. Till hörselbenen räknas…
• 1. Malleus (hammaren) = fäster i trumhinnan & binder till incus
• 2. Incus (städet) = största benet av de 3 hörselbenen, binder ihop malleus & stapes
• 3. Stapes (stigbygeln) = Det minsta benet. Binder till incus & dess fria ända passar perfekt in i det ovala fönstret → fungerar som en kolv för vätskan i cochlean
 Benens sträckningsgrad kan regleras av två muskler tillsammans med flera stabiliserande ligament

Text: Beskriv örontrumpeten
Q: Örontrumpet (tuba auditiva) = [...]. Bekläds med [...]. Funktion är [...].
A: gång som sträcker sig mellan mellanöra och svalg; flerradigt cylinderepitel / respiratorisk epitel, där epitelcellerna är beklädda med cilier; att bibehålla trycket på båda sidor om trumhinnan. Örontrumpeten öppnas t.ex. när man gäspar

Front: Vilka strukturer återfinns i innerörat (auris interna)
Back: - Benlabyrinten och hinnlabyrinten
- Ovala och runda fönstret
- Nervus vestibulocochlearis (N. IX)

Text: Beskriv generella strukturen av innerörat
Q: [...] begränsar mellanörat från innerörat. Innerörat utgörs av [...] och inuti den finns en [...].
A: Ovala fönstret; en hålighet i os temporale, s.k. benlabyrint; s.k. membranlabyrint (hinnlabyrint)

Front: Vilka delar består benlabyrinten av (svenska och latin)?
Back: Benbåggångar (Canalis semicircularis)
Vestibularapparat (Vestibulum )
Öronsnäcka (Cochlea)

Text: Beskriv vätskorna som finns inuti de två labyrinterna i örat
Perilymfa = vätska som finns i benlabyrinten, är lik annan extracellulärvätska
Endolymfa = vätska som finns i membranlabyrinten, är inte lik annan extracellulärvätska pga har hög [K+]

Text: Beskriv enkelt vestibulum
Q: Vestibulum är den [...]. Membranlabyrinten inuti vestibulum innehåller [...].
A: centrala delen av benlabyrinten; s.k. hinnsäckar (utriculus & sacculus)

Front: Vad är macula i örat?
Back: Macula = organ i hinnsäckarna (utriculus och sacculus) som registrerar huvudets position & dess linjära rörelser

Text: Beskriv Otolitorgan
Otolitorgan = Macula i utriculus och sacculus
Innehåller:
- Hårceller = receptorceller som finns i macula. Apikal domän har cytoplasmatiska utskott (stereocilier & en kinocilium), medan basal domän har synaptisk kontakt med afferenter i N. Vestibulocochlearis (kranialnerv 8). Hårceller har olika orientering i utriculus resp. sacculus
- Stödjeceller = hålls fast av bindväv, ger stöd till hårceller
- Otolitmembran = Sitter fast i hårcellers utskott. Finns s.k. otoliter på membranet

Front: Vad är otoliter och dess funktion kortfattat?
Back: Kristaller av kalciumkarbonat → gör membranet trögt
Otoliter förlyttas vid linjär acceleration och i relation till gravitation

Text: Beskriv stegen som sker när macula i sacculus/utriculus utsätts för rörelse
1. Otoliter förlyttas vid linjär acceleration och i relation till gravitation (t.ex acceleration i bil eller hiss)
2. Cilierna/stereocilierna böjs
3. Jonkanaler öppnas
4. K+ flödar in vilket leder till depolarisering
5. Depolarisering skapar aktivering/inaktivering av afferent nerv som förenas i kranialnerv 8
Observera att i vilken riktning stereocilier böjs i förhållande till kinociliet avgör huruvida en depolarisering eller hyperpolarisering av hårcellens membran fås.

Text: Beskriv stegen som sker när båggångarna utsätts för rotation
1. Rotation sker (i sagilal-, tranvers- eller frontalplan)
2. Ändrad vätskeflödet i respektive båggång
3. Cupula halkar efter
4. Cilierna/stereocilierna böjs
5. Jonkanaler öppnas
6. K+ flödar in och leder till depolarisering
7. Depolarisering skapar aktivering (inaktivering) av afferent nerv som förenas i kranialnerv 8

Text: Beskriv båggångarna (ductus semicircularis)
Det finns 3 st båggångar i örat → en lateral, en superior & en posterior som är orienterade i olika vinklar.
Båggångarna innehåller följande strukturer:
- Ampulla = utvidgning av benlabyrinten i ändan på varje semicirkulär benkanal, precis kring vestibulum-regionen. Finns totalt 3 par av ampulla = 6st.
- Cristae ampullaris = organ i ampulla som registrerar vinkelacceleration av huvudet. Innehåller precis som macula både hårceller & stödjeceller, men har cupula istället för otolitmembran.

Front: Vad är cupula?
Back: Geléartad protein-socker-massa. Är utspänd som ett segel i ampullens
lumen & sitter fast i hårcellers utskott. Har till skillnad från
otolitmembranet inga otoliter → mindre tröghet. Rörelse av cupula leder till att cilier böjer sig

Text: Beskriv Cochlea
Cochlea (öronsnäckan) är delen av innerörat som är involverat i hörsel.
Den har en snäckliknande form som innehåller ett gångsystem, s.k. ductus cochlearis.
Dessutom finns det i centrumet kon-format spongiöst ben, s.k. modiolus.
Ductus cochlearis är snurrad ca 2.75 varv kring modiolus, och består av 3 åtskilda regioner: Scala vestibuli, scala media och scala tympani

Front: Vilka 8 strukturer finns i cochlea (som vi ska kunna)
Back: Acronym: Dance My Red Students, Look Here Great Cochlea
- Ductus cochlearis (gångsystem), består av scala vestibuli, scala media, scala tympani
- Modiolus (spongiöst ben)
- Reissners membran
- Stria vascularis
- Lamina basilaris
- Helicotrema
- Ganglion spirale
- Cortiska organet

Front: Vad är lamina basilaris?
Back: Lamina basiliaris, även kallat basilarmembranetm är en skiljevägg mellan scala media och scala tympani. På detta tunna membran
vilar det Cortiska organet. Basilarmembranet sträcker sig igenom hela cochlean

Front: Vad är stria vascularis?
Back: Specialiserat flerskiktat kubiskt/cylindriskt epitel, vars funktion är produktion av
endolymfa. Finns i scala medias laterala vägg.

Front: Vad är reissners membran?
Back: tunt membran mellan scala vestibuli och scala media

Text: Beskriv de tre regionerna i ductus cochlearis
- Den övre regionen i cochleas benlabyrint = Scala vestibuli. Fylld med perilymfa. Det ovala fönstret finns i anslutning till scala vestibuli .
- Den mittersta regionen i cochleas benlabyrint = Scala media. Fylld med endolymfa. Här finns Cortiska organet
- Den undre regionen i cochleas benlabyrint = Scala tympani. Fylld med perilymfa. Det runda fönstret finns i anslutning till scala tympani, vars funktion är att vibrera för att minska trycket i örat som genereras av det ovala fönstret & se till att perilymfan kan röra sig.

Front: Beskriv cortiska organet enkelt
Back: Cortiska organet = organ som finns på Basilarmembranet i cochlea, funktion är att registrera ljud och skicka signaler till hjärnan via kranialnerv 8. Består av olika epitelceller på golvet i scala media samt några andra strukturer

Text: Vad består cortiska organet av?
- Hårceller:
a) Inre hårceller = finns längs golvet i scala media, är arrangerade i 1 lång rad i hela cochlea. Har stereocilier på ytan som binder till tektorialmembranet. Viktig funktion i själva hörseln
b) Yttre hårceller = finns längs golvet i scala media, är arrangerade i 3 rader som sträcker sig genom hela cochlea. Har stereocilier på ytan som binder till tektorialmembranet. Viktig funktion i modifiering av ljud
- Falangealceller = stödjeceller som inre & yttre hårceller vilar på. Falangealceller som associeras med inre hårceller omsluter hårcellerna helt, medan de som associeras med yttre hårceller endast omsluter den basala delen av hårcellerna
- Pelarceller = avlånga celler med breda apikala & basala domäner. 2 pelarceller bygger upp den triangulära inre tunneln i det Cortiska organet.
- Tektorialmembran = består av buntar av olika kollagen typer som ligger packade i en tät grundsubstans. Binder till stereocilier på inre & yttre hårceller

Text: Hur registrerar det Cortiska organet ljudvågor & hur omvandlas det till en nervsignal som skickas
till hjärnan?
1. Ljudvågor in i hörselgången → membrana tympani börjar vibrera → hörselbenen sätts i rörelse → Ovala fönstret börjar svänga
2. Svängningen i det ovala fönstret gör att perilymfan sätts i rörelse → basilarmembranet sätts i rörelse.
- Basilarmembranet är smalt vid basen mot vestibulum, stimuleras bäst av höga ljudfrekvenser.
- Basilarmembranet är brett vid dess apex, stimuleras bäst av låga ljudfrekvenser.
3. Stereocilier på hårceller böjs som svar på rörelsen i basilarmembranet
4. Jonkanaler öppnas/stängs → ökat/minskat inflöde av K+ → depolarisering/hyperpolarisering av hårcellers membran
5. Aktiverar afferenter i N. Cochlearis (vars soma finns i ganglion spirale) som går till thalamus för omkoppling vidare till temporalloben (Heschl's gyrus).

Remarks: meatus acusticus externus

Front: Vad är helicotrema?
Back: Delen av cochlea där scala tympani och scala vestibuli möts. Huvudkomponenten av apex, alltså stället som stimuleras bäst av låga frekvenser

Front: Vad är Ganglion Scarpa?
Back: (du behöver vara skarp för att ha bra balans)
Ganglion Scarpa, även kallad vestibular ganglion, är ganglion av vestibularnerven (balans)

Front: Vad heter de tre benen i trumhålan (på latin & svenska)?
Back: Malleus (Hammaren)
Incus (Städet)
Stapes (Stigbygeln)