## Övergripande lärandemål

- Förstå hur variationer i celltyper, fibrer och grundsubstans ger upphov till olika typer av bindväv.  
- Beskriva bindvävens och broskets struktur, egenskaper och funktion i kroppen.  
- Identifiera fettväv och dess roll i energiomsättning och värmeisolering.  
- Känna igen olika bindvävs- och brosktyper i ljusmikroskop.  

Källor: Ross & Pawlina, kapitel 6, 7 och 10.  

---

## Bindväv (Connective Tissue)

### Huvudtyper av bindväv

- **Lucker bindväv (areolär)** – mjuk, cellrik, mycket grundsubstans, vanlig runt kärl och körtlar.  
- **Stram oregelbunden bindväv** – täta kollagena fibrer i oordnad riktning, ger styrka i flera riktningar, t.ex. i dermis och organkapslar.  
- **Stram organiserad bindväv** – parallella fibrer, hög draghållfasthet, t.ex. i senor och ligament.  
- **Elastisk bindväv** – innehåller elastiska fibrer, t.ex. i aorta.  
- **Retikulär bindväv** – nätverk av retikulära fibrer (kollagen typ III), stödjande ram i benmärg och lymfoida organ.  
- **Mesenkymal bindväv** – embryonal, pluripotent vävnad.  
- **Gelatinös bindväv (Wharton’s jelly)** – i navelsträng, rik på hyaluronsyra.

---

## Extracellulär Matrix (ECM)

### Beståndsdelar
- **Fibrer**:
  - **Kollagena fibrer** – starka, ger draghållfasthet.  
  - **Elastiska fibrer** – ger elasticitet.  
  - **Retikulära fibrer** – tunna, bildar nätverk i stödjevävnad.  

- **Grundsubstans**:
  - **Proteoglykaner** – binder vatten, ger stötdämpning.  
  - **Glykosaminoglykaner (GAGs)** – t.ex. hyaluronsyra, heparansulfat, kondroitinsulfat.  
  - **Multiadhesiva glykoproteiner** – t.ex. fibronectin, laminin, för celladhesion.

### Kollagen
- **Typ I** – hud, sena, ben, de flesta bindvävstyper.  
- **Typ II** – brosk.  
- **Typ III** – retikulär vävnad.  
- **Typ IV** – basalmembran.  

### Kollagensyntes (översikt)
1. Prokollagen bildas i RER hos fibroblaster.  
2. Hydroxylering (kräver vitamin C).  
3. Sekretion och tvärbindning till kollagenfibriller i ECM.  

---

## Bindvävsceller

### Stationära celler
- **Fibroblast** – producerar kollagen, elastin, GAGs.  
- **Adipocyt** – lagrar fett.  
- **Pericyt** – finns kring kapillärer, kan differentieras.  
- **Mesenkymcell** – progenitorcell i embryonal vävnad.

### Rörliga celler
- **Makrofag** – fagocytos, immunförsvar.  
- **Mastcell** – innehåller heparin, histamin; initierar inflammationssvar.  
- **Plasmacell** – bildar antikroppar (från B-lymfocyter).  
- **Lymfocyter, eosinofiler, neutrofiler** – vandrar in vid inflammation.

---

## Fettväv (Adipös vävnad)

### Vit fettväv
- Dominerar hos vuxna.  
- En stor lipiddroppe per cell (unilokulär).  
- Funktion:
  - Energilagring (triglycerider)  
  - Isolering och stötdämpning  
  - Hormonproduktion (t.ex. leptin, adiponektin)

### Brun fettväv
- Vanlig hos nyfödda, små mängder hos vuxna.  
- Många små lipidvakuoler och rikligt med mitokondrier (multilokulär).  
- Funktion:
  - Värmeproduktion via **uncoupling protein 1 (UCP1)** i mitokondrier.

---

## Brosk (Cartilago)

### Gemensamma drag
- Fast men böjlig vävnad med **kondrocyter** i **lakuner**.  
- Innehåller kollagen och elastin i en fast grundsubstans (rik på GAGs).  
- Avaskulär – får näring via diffusion från [[Histologi/Brosk/Perikondrium|perikondrium]].  

### Typer av brosk

| Typ | Egenskaper | Förekomst |
|------|-------------|-----------|
| **Hyalint brosk** | Kollagen typ II, glasartad matrix, vanligast. | Leddelarnas ytor, trachea, revbensbrosk, epifysplatta, näsa. |
| **Elastiskt brosk** | Innehåller elastiska fibrer + kollagen typ II, böjligt. | Öronmussla, epiglottis. |
| **Fibröst (trådbrosk)** | Kollagen typ I, tät struktur, mellan brosk och bindväv. | Intervertebralskivor, symfysen, menisk. |

### Celler och struktur
- [[Histologi/Brosk/Kondroprogenitor|Kondroprogenitor]] – stam/progenitorcell i [[Histologi/Brosk/Perikondrium|perikondrium]].  
- [[Histologi/Brosk/Kondroblast|Kondroblast]] – syntetiskt aktiv cell nära perikondrium.  
- [[Histologi/Brosk/Kondrocyt|Kondrocyt]] – mogen cell i lakun.  
- **Isogen grupp** – flera kondrocyter i samma [[Histologi/Brosk/Lakuner|lakun]], tecken på delning.  
- **Perikondrium** – [[Histologi/Brosk/Perikondrium|tät bindväv runt brosk]] (saknas i fibröst brosk).

---

## Funktion och egenskaper

- Brosk fungerar som stötdämpare, formgivande vävnad och mall vid benbildning (endochondral ossifikation).  
- ECM är rikt på kondroitinsulfat och hyaluronsyra, vilket ger elasticitet och tryckresistens.  
- Begränsad läkningsförmåga på grund av avsaknad av blodkärl.  

---

## Klinisk koppling

- **Skörbjugg (vitamin C-brist)**: defekt kollagensyntes → svag bindväv, dålig sårläkning.  
- **Artros**: nedbrytning av hyalint brosk.  
- **Lipom**: benign tumör i fettväv.  
- **Fibros**: patologisk ökning av kollagenproduktion.  

---

## Sammanfattning

- Bindväv består av celler, fibrer och grundsubstans.  
- Variation i förhållandet mellan dessa bestämmer vävnadstyp.  
- Kollagen ger styrka, elastin ger elasticitet, GAGs ger stötdämpning.  
- Fettväv är en specialiserad form av bindväv för energilagring.  
- Brosk är en stödjevävnad utan kärl som möjliggör tryckupptagning och smidiga rörelser i leder.  
