**DEMONSTRATIONKOMPENDIUM**

**FUNKTIONELL HISTOLOGI FÖR MED. STUD**

**Institutionen för biomedicin, Avdelningen för medicinsk kemi och cellbiologi**

## Mikroskoperingsteknik

**Utgångsläge**:

Rena objektiv, okular och preparat. Börja med översiktsobjektivet (x4).

1.  Håll preparatet mot ljuset och notera:

<!-- -->

1.  Finns ett eller flera organ med på preparatet?

2.  Snitt från hålorgan?

3.  Snitt från helt organ eller utskuren bit?

4.  Lobindelning?

5.  Homogent?

<!-- -->

2.  Sätt in preparatet i mikroskopet (kontrollera att täckglaset ligger överst)! Börja med lägsta förstoringen (x4) och fokusera med grovinställningsratten. Reglera ljusstyrkan genom att ändra lampans intensitet. Betrakta åter preparatet enl. punkt 1 a-e.

3.  Gå över till 10x. Justera eventuellt kondensorn enligt vilken förstoring som används. Endast finjustering av fokus är nödvändig.

4.  Gör "djupdykningar" med 40x objektiv. Studera enskilda cellers utseende och relation till omgivningen. OBS! När du använder högförstorande objektiv, skruva endast när du tittar i okularet - risk annars att krossa preparatet!

På Nikon-mikroskopen finns ett **x100-objektiv som inte används**, då det kräver olja mellan objektivet och preparatet för att få en skarp bild.

## Preparatfilmer och digitalt mikroskop

==Preparatfilmer:== Dessa är inspelade mikroskoperingsfilmer av våra preparat med förklaringar. Du hittar dessa på Canvas i modulen ”C. Preparatfilmer”.

==Digital mikroskopi==: Preprat som representerar alla våra ävnader och organ är inskannade och finns i modulen ”C. digitala preparat”. I samma modul hittar du infromation om användarnamn och lösenord.

## Duggor 2 och 3 (delförhör/kunskapskontroll)

Vid dugga 2 (block 2) och dugga 3 (block 3) väljer vi ut fem av de understrukna strukturerna/cellerna inom respektive block som du skall peka ut i ditt ”eget” mikroskop. Du använder preparaten från preparat-lådorna I och II i grupprummen. På motsvarande sätt är strukturer till senare delen av kursen (kursdel F) även understrukna (men här har vi ingen dugga).

**OBS!** Alla organ/vävnader kan förekomma som tentamenspreparat i slutet på kursen.

## Histologiska färgningsmetoder

**Hematoxylin och Eosin (Htx-E)**

Detta är den vanligaste färgningstekniken. Hematoxylin är ett basiskt (plus-laddat) färgämne som reagerar med sura (minus-laddade) ämnen i cellerna och ger en blå färg. Kärnor och RER är typiska exempel på detta p.g.a. förekomst av DNA och RNA. Som kontrast används eosin (sur färg) som färgar basiska strukturer röd-rosa. De flesta proteinerna i cytoplasman är basiska, därför är oftast cytoplasman i en cell rosa.

Cellkärnor blå

Acidofil cytoplasma (vanligast) rosa

Basofil cytoplasma blå

Kollagen rött

Förhornade celler röda

Muskulatur röd

Erytrocyter röda

RER blått

**van Giesons pikrinsyra-fuchsin färgning**

*Bra för att skilja bindväv från muskulatur:*

Kärnor brunsvarta

Cytoplasma gul

Kollagen rött

Muskulatur gul

Erytrocyter gula

**AZAN (Azocarmin - Anilinblått)**

*För bindvävsstudier, bindväven blir vackert blå:*

Kärnor röda

Cytoplasma rosa till blå

Kollagen blått

Muskulatur röd till gul

Basalmembran blått

Erytrocyter orange

**Giemsa**

*Används för blodutsryk:*

Kärnor mörkblå-violett

Cytoplasma blekblå

Erytrocyter blekrosa

**Silverfärgning**

Retikulära fibrer och granula färgas svarta, kollagena fibrer

färgas bruna, axon färgas svarta, myelinskidor färgas

brunsvarta.

**Mucikarmin**

Muciner färgas rött.

**PAS** (Periodic-acid-Schiff):

Slem och glykogen färgas rött till purpur.

**Weigerts elastinfärgning**

Elastiska fibrer färgas violetta

**Orcein**

Elastiska fibriller färgas bruna

**Retikelfärgning**

Retikulära fibrer färgas blå-svart, kärnor kan vara röda eller blå

**Richardson**

En översiktsfärgning som används på plastsnitt. Vävnaden färgas i olika blåa och blåröda nyanser.

**Peroxidas-anti-peroxidas (PAP)**

Används för att synliggöra en immunreaktion. Snittet inkuberas med en primär antikropp (ak) mot ett visst protein t ex GFAP (Glial fibrillary acidic protein). Sedan tillsätts en sekundär ak som är riktad emot den primära. Den sekundära ak är konjugerad ("sitter ihop med") till en peroxidasmolekyl. Peroxidasen kan sedan "framkallas", ett färgprecipitat bildas och det som blivit positivt (brunt eller svart) markerar det protein som den primära ak var riktad mot.

## Förkortningslista

CV = Celler och vävnader

HK = Hjärta - kärl

MT = Mun och tänder

LY = Lymfoida organ

RE = Respiration

EN = Endokrina organ

GI = Gastrointestinalkanalen

LP = Lever och pankreas

NU = Njure och urinvägar

MG = Manliga genitalia

KG = Kvinnliga genitalia

HU = Hud med adnexa

I varje grupprum finns en kursbok: Ross & Pawlina: Histology a text and atlas, sjunde upplagan. I texten nedan hänvisas till bildsidor = "plates" eller enskilda bilder = "Fig" i denna textbok. Endast exempel ges, fler bilder finns i boken.

**OBS!** De preparatnummer som anges nedan är exempel på preparat där de olika strukturerna ses. I andra preparat kan man finna väl så bra exempel. Titta igenom alla preparat i lådorna! För detaljstudier är plastpreparaten att föredra då de är tunnare än paraffinsnitt och ger bättre upplösning.

------------------------------------------------------------------------

[Tillbaka till innehåll](DEMOkompedium%20T1%20.html)
