## Kurslitteratur

## Moment
Munhåla och Svalg ([[Anatomi/Organ/GI/Os (Mun)|Os]], [[Anatomi/Organ/GI/Cavum Oris|Cavum oris]], [[Anatomi/Organ/GI/Pharynx|Pharynx]])
Munnen ([[Anatomi/Organ/GI/Os (Mun)|Os]]) och munhålan ([[Anatomi/Organ/GI/Cavum Oris|Cavum oris]]) har funktioner som finfördelning av föda (via tuggning), tillförsel av vätska (saliv/spott), initiering av sväljning samt ljudbildning/tal.
• [[Anatomi/Organ/GI/Lingua|Lingua]] är tungan. Tungan flyttar runt maten och för den bakåt mot svalget ([[Anatomi/Organ/GI/Pharynx|Pharynx]]).
• [[Anatomi/Organ/GI/Dentes (Tänder)|Dentes]] är tänderna (som inkluderar [[Anatomi/Organ/GI/Incisiver|Incisiver]], [[Anatomi/Organ/GI/Caniner|Caniner]], [[Anatomi/Organ/GI/Premolarer|Premolarer]] och [[Anatomi/Organ/GI/Molarer|Molarer]]).
• [[Anatomi/Organ/GI/Palatum Durum|Palatum durum]]/[[Anatomi/Organ/GI/Palatum Molle|molle]] är den hårda respektive mjuka gommen.
• [[Anatomi/Organ/GI/Glandula Sublingualis|Glandula sublingualis]]/[[Anatomi/Organ/GI/Glandula Submandibularis|submandibularis]]/[[Anatomi/Organ/GI/Glandula Parotis|parotis]] är de stora spottkörtlarna som tillför saliv.
• [[Anatomi/Organ/Epiglottis|Epiglottis]] är struplocket. Vid sväljning stängs Epiglottis till för att hindra att maten kommer ner i luftstrupen ([[Anatomi/Organ/Trachea|Trachea]]) istället för matstrupen ([[Anatomi/Organ/GI/Esophagus|Esophagus]]). Sväljningen är först viljestyrd, men sker därefter autonomt.
Matstrupe och Magsäck ([[Anatomi/Organ/GI/Esophagus|Esophagus]] och [[Anatomi/Organ/GI/Ventriculus|Ventriculus]])
Matstrupen ([[Anatomi/Organ/GI/Esophagus|Esophagus]]) är ett sammanfallet muskelrör som löper dorsalt om trachea och ventralt om kotpelaren. Den passerar diafragma genom öppningen [[Anatomi/Organ/GI/Hiatus Oesophageus|hiatus oesofageus]].
• [[Anatomi/Organ/GI/Peristaltik|Peristaltik]] är en central funktion i Esophagus. Det är samordnade kontraktionsvågor av de cirkulära och longitudinella muskellagren som driver maten framåt (distalt) i digestionskanalen. Det cirkulära muskellagret kontraherar proximalt om maten för att hindra backflöde.
Magsäcken ([[Anatomi/Organ/GI/Ventriculus|Ventriculus]]/Gaster) har förmågan att expandera (rymmer upp till 3 liter). Dess vägg har veck som kallas [[Anatomi/Organ/GI/Rugae (Ventriculus)|Rugae]].
• [[Anatomi/Organ/GI/Cardia (Ventriculus)|Cardia]], [[Anatomi/Organ/GI/Fundus (Ventriculus)|Fundus]], [[Anatomi/Organ/GI/Corpus (Ventriculus)|Corpus]], [[Anatomi/Organ/GI/Antrum (Ventriculus)|Antrum]], [[Anatomi/Organ/GI/Pylorus (Ventriculus)|Pylorus]] är magsäckens olika delar.
• Bearbetningen i magsäcken involverar kemisk sönderdelning med saltsyra (HCl) och knådning genom muskulatur.
• [[Anatomi/Organ/GI/M Sphincter Pylori|M. sphincter pylori]] är en ringmuskel som reglerar passagen mellan magsäcken och tunntarmens första del ([[Anatomi/Organ/GI/Duodenum|Duodenum]]). Den portionerar ut maten successivt.
Tunntarmen ([[Anatomi/Organ/GI/Duodenum|Duodenum]], [[Anatomi/Organ/GI/Jejunum|Jejunum]], [[Anatomi/Organ/GI/Ileum|Ileum]])
Tunntarmens huvudfunktioner är bearbetning, matspjälkning och näringsupptag.
• [[Anatomi/Organ/GI/Duodenum|Duodenum]] (Tolvfingertarmen) är tunntarmens första del. Här sker en viktig neutralisering av det sura magsäcksinnehållet med bikarbonat (NaHCO3).
• [[Anatomi/Organ/GI/Papilla Vateri|Papilla Vateri]] (duodeni major) är mynningen i Duodenum där utförsgångarna från gallvägar och bukspottkörtel tömmer sitt innehåll.
• [[Anatomi/Organ/GI/Jejunum|Jejunum]] och [[Anatomi/Organ/GI/Ileum|Ileum]] utgör tunntarmspaketet. Passagen i tunntarmen är relativt snabb.
• Tunntarmen har en konstruktion som syftar till stor ytförstoring för maximalt upptag. Detta uppnås genom slemhinneveck, fingerlika utskott ([[Anatomi/Organ/GI/Villus (Villi)|Villus, pl. Villi]]) och ytterligare mikroskopiska utskott på epitelcellerna som kallas [[Anatomi/Organ/GI/Mikrovilli|Mikrovilli]].
Tjocktarm och Ändtarm ([[Anatomi/Organ/GI/Colon|Colon]], [[Anatomi/Organ/GI/Rectum|Rectum]])
• [[Anatomi/Organ/GI/Valva Ileocaecalis|Valva ileocaecalis]] är övergången mellan tunntarmen och tjocktarmen (Colon), och den fungerar anatomiskt som en sfinkter (ringmuskel), inte en klaff.
• [[Anatomi/Organ/GI/Caecum|Caecum]] är blindtarmen. [[Anatomi/Organ/GI/Appendix Vermiformis|Appendix vermiformis]] är blindtarmens maskformiga bihang, som kan bli inflammerat (appendicit).
• [[Anatomi/Organ/GI/Colon|Colon]] (Tjocktarmen) har en långsam passage. Dess primära funktion är återtag av vatten.
• [[Anatomi/Organ/GI/Taeniae Coli|Taeniae coli]] är longitudinella muskelband längs Colon, och de skapar utbuktningarna som kallas [[Anatomi/Organ/GI/Haustra Coli|Haustra coli]].
• [[Anatomi/Organ/GI/Rectum|Rectum]] är ändtarmen.
• [[Anatomi/Organ/GI/Canalis Analis|Canalis analis]] (analkanalen) slutar i [[Anatomi/Organ/GI/Anus|Anus]] (analöppningen). Tömningen regleras av två sfinktrar: [[Anatomi/Organ/GI/M Sphincter Ani Internus|M. sphincter ani internus]] (autonomt styrd) och [[Anatomi/Organ/GI/M Sphincter Ani Externus|M. sphincter ani externus]] (viljestyrd, vilket tillåter oss att välja när vi tömmer tarmen till en viss gräns).
Accessoriska Organ ([[Anatomi/Organ/Lever|Lever]], gallvägar, [[Anatomi/Organ/Pancreas|Pancreas]])
Dessa organ bidrar till matsmältningen men är inte en del av den rörformiga kanalen.
Lever (Hepar) och Gallvägar
• [[Anatomi/Organ/Lever|Hepar (Levern)]] är kroppens största organ näst efter huden. Den hanterar nedbrytning och omhändertagande av upptagna ämnen, paketering, lagring och avgiftning. Den består av bland annat Lobus dexter och Lobus sinister.
• Portasystem: Allt näringsrikt, venöst blod från tarmen leds via [[Anatomi/Kärl/Vena Portae|Vena portae]] (portavenen) direkt till levern, där det filtreras, innan det går tillbaka till hjärtat via [[Anatomi/Kärl/Vena Cava Inferior|Vena cava inferior]].
• Galla bildas i levern. Galla lagras och koncentreras i [[Anatomi/Organ/Gallblåsa (Vesica biliaris)|Vesica biliaris/fellae (Gallblåsan)]].
• Gallgångar inkluderar [[Anatomi/Organ/GI/Ductus Hepaticus Communis|Ductus hepaticus communis]] (från levern), [[Anatomi/Organ/GI/Ductus Cysticus|Ductus cysticus]] (från gallblåsan) och den gemensamma gallgången [[Anatomi/Organ/GI/Ductus Choledochus|Ductus choledochus]]. Ductus choledochus mynnar i [[Anatomi/Organ/GI/Papilla Vateri|Papilla Vateri]].
Bukspottkörtel (Pancreas)
• [[Anatomi/Organ/Pancreas|Pancreas]] (Bukspottkörteln) är en stor exokrin körtel. Den bildar matsmältningsenzymer som transporteras ut via [[Anatomi/Organ/GI/Ductus Pancreaticus|Ductus pancreaticus]].
• Enzymerna bildas som proenzym (inaktiva förstadium) och aktiveras först när de når [[Anatomi/Organ/GI/Duodenum|Duodenum]], vilket skyddar Pancreas från självnedbrytning.
• [[Anatomi/Organ/GI/Ductus Pancreaticus|Ductus pancreaticus]] mynnar tillsammans med [[Anatomi/Organ/GI/Ductus Choledochus|Ductus choledochus]] ut i Duodenum vid [[Anatomi/Organ/GI/Papilla Vateri|Papilla Vateri]].
## Mål
