Filip Olow
## Rörelseapparatens anatomi

Efter godkänd kurs ska studenten kunna:
Redogöra för organsystemens makro-och mikroanatomi, väsentligaste funktioner
och samverkan på en grundläggande nivå
Tillämpa korrekt terminologi avseende cellers och vävnaders struktur och funktion
samt anatomiska strukturer
Uppvisa förmåga att på levande människa palpera konturerna av ett antal ytliga muskler
och demonstrera projektionen av några inre organ på hudytan
## Anatomisk terminologi

Efter avslutad kurs skall studenten kunna:
Förklara anatomiska termers uppbyggnad: exempel på betydelsen av de olika orden i en treordsterm
Redogöra för den anatomiska grundställningen
Redogöra för betydelsen av följande lägestermer samt använda dessa i sitt korrekta sammanhang: 
- [[Anatomi/Terminologi/Ventral|Ventral]], [[Anatomi/Terminologi/Dorsal|dorsal]], [[Anatomi/Terminologi/Caudal|caudal]], [[Anatomi/Terminologi/Cranial|craniell]], [[Anatomi/Terminologi/Medial|medial]], [[Anatomi/Terminologi/Lateral|lateral]], [[Anatomi/Terminologi/Proximal|proximal]], [[Anatomi/Terminologi/Distal|distal]], [[Anatomi/Terminologi/Dexter|dexter]], [[Anatomi/Terminologi/Sinister|sinister]], [[Anatomi/Terminologi/Superior|superior]], [[Anatomi/Terminologi/Inferior|inferior]], [[Anatomi/Terminologi/Anterior|anterior]], [[Anatomi/Terminologi/Posterior|posterior]], [[Anatomi/Terminologi/Profundus|profundus]], [[Anatomi/Terminologi/Superficialis|superficialis]], [[Anatomi/Terminologi/Magnus|magnus]], [[Anatomi/Terminologi/Major|major]], [[Anatomi/Terminologi/Maximus|maximus]], [[Anatomi/Terminologi/Parvus|parvus]], [[Anatomi/Terminologi/Minor|minor]], [[Anatomi/Terminologi/Minimus|minimus]].
Använda följande termer för anatomiska strukturer på ett korrekt sätt: 
- Musculus (m.), os, nervus (n.), arteria (a.), vena (v.)
Se även
- [[Anatomi/Terminologi/Termers Uppbyggnad|Termers uppbyggnad]]
- [[Anatomi/Terminologi/Anatomisk Grundställning|Anatomisk grundställning]]
- [[Anatomi/Terminologi/Lage Och Riktningsbegrepp|Läges- och riktningsbegrepp]]
- [[Anatomi/Terminologi/Strukturella Prefix|Strukturella prefix]]
- [[Anatomi/Terminologi/Rorelseplan Och Axlar|Rörelseplan och axlar]]
- [[Anatomi/Terminologi/Kinematisk Terminologi|Kinematisk terminologi]]
- [[Anatomi/Terminologi/Muskelfunktioner|Kontraktionstyper och roller]]
Redogöra för de tre rörelseaxlarna (fronta/transversal/horisontall, sagittal och vertikal/longitudinell) och de tre planen (transversal, frontal och sagittal), samt använda dessa för att ange orientering i rymden.
Använda följande anatomiska termer för kinematik:
- [[Anatomi/Terminologi/Flexion|Flexion]] / [[Anatomi/Terminologi/Extension|extension]]
- [[Anatomi/Terminologi/Abduktion|Abduktion]] / [[Anatomi/Terminologi/Adduktion|adduktion]]
- [[Anatomi/Terminologi/Lateralflexion|Lateralflexion]]
- [[Anatomi/Terminologi/Inåtrotation|Inåtrotation]] / [[Anatomi/Terminologi/Utåtrotation|utåtrotation]]
- [[Anatomi/Terminologi/Palmarflexion|Palmarflexion]]
- [[Anatomi/Terminologi/Plantarflexion|Plantarflexion]]
- [[Anatomi/Terminologi/Dorsalflexion|Dorsalflexion]]
Beskriva en rörelse i termer av rörelseaxel, rörelseplan och rörelseriktning.
Ge exempel på olika ledtyper (gångjärnsled, kulled, vridled) samt redogöra för deras respektive funktion (rörelseaxlar och rörelser)
Beskriva skillnaderna mellan koncentrisk, excentrisk och isometrisk kontraktion
Redogöra för och använda termerna agonist, synergist, antagonist
## Rörelseapparatens principer
Efter avslutad kurs skall studenten kunna:
Reogöra för hur relationen mellan muskelns läge i förhållande till ledens rörelseaxlar och överföring av kraft till skelettet ger upphov till rörelse.
Anatomiska strukturer: Beskriva/känna igen form och läge, beskriva funktion
Redogöra för rörelsesystemets komponenter
Redogöra för likheter och skillnad mellan tvärstrimmig muskel, hjärtmuskel och glatt muskel på ett översiktligt plan med fokus på deras egenskaper och förekomst i kroppen
Redogöra för skelettmuskelns uppbyggnad (muskelursprung, muskelfäste, muskelhuvud, fjäderformad, spolformad)
Redogöra för vävnaderna ben, brosk och bindväv med avseende på var dessa förekommer i rörelseapparaten
Redogöra för skelettdelars uppbyggnad och arkitektur (spongiöst och kompakt ben + benmärg), samt terminologi för att beskriva delarna av dessa (epifys, fys, metafys, diafys)
Redogöra för synnovialledens uppbyggnad, dess viktigaste komponenter och deras grundfunktioner.
Ge exempel på bindvävsfogar och broskfogar
Känna till bursor och senskidor samt deras form och funktion
Se även
- [[Anatomi/Leder/|Leder – översikt]]
- [[Anatomi/Ben/|Ben – översikt]] / [[Anatomi/Muskler/|Muskler – översikt]]
- [[Histologi/Bindväv/Bindväv|Bindväv]] / [[Histologi/Brosk/|Brosk – översikt]]
- [[Histologi/Ben/|Benbildning – översikt]]
## Rörelseapparatens ben, leder och muskler

Efter avslutad kurs skall studenten kunna:
Redogöra för följande anatomiska strukturer:
Samtliga skelettets ben enligt följande kategorier:
Kunna beskriva i detalj: [[Anatomi/Ben/Femur|femur]], [[Anatomi/Ben/Humerus|humerus]], [[Anatomi/Ben/Os Coxae|coxae]], [[Anatomi/Ben/Vertebra Thoracalis|vertebra thoracalis]], [[Anatomi/Ben/Vertebra Lumbalis|vertebra lumbalis]], [[Anatomi/Ben/Vertebra Cervicalis|vertebra cervicalis]], [[Anatomi/Ben/Pelvis|pelvis]] ([[Anatomi/Ben/Os Coxae|coxae]], [[Anatomi/Ben/Sacrum|sacrum]] och [[Anatomi/Ben/Os Coccygis|coccygis]])
Kunna peka ut: Samtliga övriga längre rörben. Costae. Columna vertebralis regionala
anatomi. Kranialben: Os frontale, os parietale, os occipitale, os temporale, os maxilla,
mandibula, os zygomaticum, os nasale, os lacrimale, os sphenoidale (i skallbas och
orbita) os ethmoidale (i skallbas och orbita).
Regional anatomi i hand och fot (Carpus, metacarpus, tarsus, metatarsus, digiti mani
et pedi)
Känna till ungefärligt läge: Små ben i hand och fot. Övriga kranialben (som ej nämnts
ovan).
Ett urval av kroppens leder (Kunskapsmålen för artrologi är kopplade till kunskapsmålen för
osteologi. Principiellt skall studenten kunna redogöra för leder motsvarande den detaljnivå
som gäller för de ben som ingår i leden).
Kunna beskriva i detalj, inklusive i kursen ingående muskler som verkar över leden
(se [[Anatomi/Muskler/|muskeltabellen]]): [[Anatomi/Leder/Knäled|knäled]], [[Anatomi/Leder/Höftled|höftled]], [[Anatomi/Leder/Axelled|axelled]], [[Anatomi/Leder/Armbågsled|armbågsled]].
Kunna peka ut: [[Anatomi/Leder/Handled|handled]]. [[Anatomi/Leder/Fotled|fotled]]. Proximala, intermediära och distala
[[Anatomi/Leder/Interphalangealleder|interphalangealleder]] i övre och nedre extremitet. [[Anatomi/Leder/Ryggrad Mellankotsleder|ryggradens mellankotsleder]].
[[Anatomi/Leder/Käkled|Käkled]].
Känna till ungefärligt läge: Costovertebrala leder. Övriga leder i hand och fot.
Ett urval av kroppens muskler
Dessa muskler sammanfattas i bifogad muskeltabell.
För varje muskel skall studenten kunna redogöra för:
Läge (ursprung och fäste beskrivs med: benets namn på latin och vilken del av benet
på svenska) och funktion (viktigaste rörelse och led som rörelsen görs i). Se [[Anatomi/Muskler/|Muskler – översikt]] för exempel och länkar.
