## Hjärtmuskel och hjärta

### Hjärtmuskelcellen (kardiomyocyt)
- Tvärstrierad cell med **en (ibland två) centrala kärnor**.  
- Förgrenade celler bildar ett nätverk och omges av fin bindväv (endomysium).  
- Rikt på mitokondrier och glykogen; [[Histologi/Muskelvävnad/T-tubuli|T‑tubuli]] vid Z‑linjen och [[Histologi/Muskelvävnad/Sarkoplasmatiskt Retikel|sarkoplasmatiskt retikel]] bildar diader.

### Glansstrimmor (intercalated discs)
- Spezialiserade kopplingar mellan kardiomyocyter:
  - **Fascia adherens**: förankrar aktinfilament i tvärslitsen.  
  - **Desmosomer**: motstår mekanisk stress.  
  - **Gap junctions**: elektrisk koppling → funktionellt syncytium.  
- Synliga som tvärgående (transversella) och längsgående (laterala) komponenter i LM/EM.
Se även [[Histologi/Hjärta/Glansstrimmor|glansstrimmor]].

### Retledningssystem
- Modifierade hjärtmuskelceller med snabb ledningsförmåga:  
  - [[Histologi/Hjärta/SA-nod (Sinusknuta)|SA‑nod (sinusknuta)]] och [[Histologi/Hjärta/AV-nod (Atrioventrikulär Nod)|AV‑nod]] – små celler, lite myofibriller.  
  - [[Histologi/Hjärta/His Bunt|His’ bunt]] och [[Histologi/Hjärta/Purkinjefibrer|Purkinjefibrer]] – stora, glykogenrika celler, ljus cytoplasma.  
- Koordinerar rytmisk kontraktion; gap junctions och purkinjefibrer ger snabb depolarisation.
Se även [[Histologi/Hjärta/Retledningssystem|retledningssystemet]].

### Hjärtmuskellager och hjärtsäck
- [[Histologi/Hjärta/Endokardium|Endokardium]]: endotel + subendotelial bindväv, Purkinjeceller subendokardiellt.  
- [[Histologi/Hjärta/Myokardium|Myokardium]]: kardiomyocyter, tjockast i vänster kammare.  
- [[Histologi/Hjärta/Epikardium|Epicardium]]: viscerala perikardiet, [[Histologi/Epitel/Mesotel|mesotel]], fett, kärl.  
- Perikardiet: fibröst yttre lager + seröst (visceralt/parietalt); mesotel bekläder inre ytan – se [[Histologi/Hjärta/Pericardium Serosum|pericardium serosum]].

### Hjärtklaffar
- Bindvävskärna (dens oregelbundna kollagen) beklädd av endotel.  
- Lager: [[Histologi/Hjärta/Klafflager Fibrosa|fibrosa]] (kollagen), [[Histologi/Hjärta/Klafflager Spongiosa|spongiosa]] (lucker bindväv, GAG), [[Histologi/Hjärta/Klafflager Ventricularis|ventricularis]]/[[Histologi/Hjärta/Klafflager Atrialis|atrialis]] (elastiska fibrer).  
- Klaffapparaten saknar egen blodförsörjning; nutrition via diffusion.

### Funktion och anpassning
- Ofrivillig, rytmisk kontraktion styrd av autonoma nervsystemet och hormonell reglering.  
- Begränsad regeneration; skada → [[Histologi/Hjärta/Nekros (Myokard)|nekros]] och fibros (ärrbildning).  
- [[Histologi/Muskelvävnad/Hypertrofi (Muskel)|Hypertrofi]] vid ökad belastning (fysiologisk eller patologisk).  
- [[Histologi/Hjärta/Myoendokrina Celler (Hjärta)|Myoendokrina celler]] (framförallt i förmaken) utsöndrar ANF som reglerar blodtryck/volym.

### Relaterat
- [[Målbeskrivning/AI-summeringar/Muskelvävnad|AI-sammanfattning – muskelvävnad]]  
- [[Histologi/Hjärta/|Hjärta – histologi]]  
- [[Histologi/Muskelvävnad/Skelettmuskel|Skelettmuskel]]  
- [[Histologi/Muskelvävnad/Glattmuskel|Glatt muskel]]  

---
