## Kurslitteratur
[16](https://anatomicalsciences-lwwhealthlibrary-com.ezproxy.ub.gu.se/content.aspx?sectionid=257428359&bookid=3290), [17](https://anatomicalsciences-lwwhealthlibrary-com.ezproxy.ub.gu.se/content.aspx?sectionid=257428704&bookid=3290) [18](https://anatomicalsciences-lwwhealthlibrary-com.ezproxy.ub.gu.se/content.aspx?sectionid=257429177&bookid=3290)

## Moment

### 1
**[[Histologi/GI/Slemhinna – struktur och funktion|Slemhinna]]** (mucosa): [[Histologi/Epitel/|epitel]] m/[[Histologi/Basalmembran|basalmembran]], [[Histologi/Bindväv/Lamina propria|lamina propria]] ([[Histologi/Bindväv/Lucker Bindväv|lucker bindväv]]), slemproducerande [[Histologi/Körtlar/|körtlar]] i epitelet eller bindväven. I de flesta fall [[Histologi/Bindväv/Stram Oregelbunden Bindväv|submucosa]] under slemhinnan. **Munslemhinna**, [[Histologi/Epitel/Flerskiktat Skivepitel Oförhornat|flerskiktat oförhornat skivepitel]], lamina propria. Submukosa, [[Histologi/GI/Stora spottkörtlar – struktur och funktion|spottkörtlar]]. 
**Läpp**: [[Histologi/Hud/Epidermis|hud]], läppröda, [[Histologi/GI/Slemhinna – struktur och funktion|munslemhinna]]. 
**Tunga**: [[Histologi/Epitel/Flerskiktat Skivepitel Oförhornat|Flerskiktat skivepitel]], [[Histologi/Muskelvävnad/Skelettmuskel|skelettmuskel]], papilla filiforme, fungiforme, circumvallata, foliate. **[[Histologi/Körtlar/Mukös Kortel|Mukösa]]** och [[Histologi/Körtlar/Seröskörtel|serösa]] små spottkörtlar. Smaklökar: sinnesceller, stödjeceller, basala celler/stamceller. Von Ebners körtlar. 
**[[Histologi/GI/Tandens uppbyggnad och utveckling|Tänder]]**: Emalj, dentin, odontoblaster, cement, cementoblaster, pulpa. Alveolarben, periodentalligamentet. 
**[[Histologi/GI/Tandens uppbyggnad och utveckling|Tandutveckling]]**: emaljorganet, ameloblaster, odontoblaster 
**[[Histologi/GI/Stora spottkörtlar – struktur och funktion|Spottkörtlar]]**: Glandula parotis, submandibularis, sublingualis. [[Histologi/Körtlar/Enkel Acinus|Acinus/körteländstycke]]; skarvstycke/intercalated duct; sekretrör/striated duct; utförsgång. [[Histologi/Körtlar/Seröskörtel|Serösa]], [[Histologi/Körtlar/Mukös Kortel|mukösa]] och [[Histologi/Körtlar/Seromuköskörtel|seromukösa]] acinini (m/Gianuzzi halvmåne); [[Histologi/Körtlar/Myoepitelial Cell|myoepiteliala celler]]. 
**[[Histologi/GI/Tonsiller – struktur|Tonsiller]]**: Tonsilla palatina, lymffolliklar, germinalcentra, flerskiktat skivepitel, kryptor celler/stamceller. Von Ebners körtlar. 

### 2
**[[Histologi/GI/GI-kanal – histologisk översikt|Mucosa]]**: epitel, basalmembran, lamina propria, muscularis mucosa. Submucosa, [[Histologi/Nervsystem/Autonom Innervation|Meissners plexus]]. Muscularis externa, [[Histologi/Nervsystem/Autonom Innervation|plexus myentericus/Auerbachs plexus]]. Adventitia, serosa. [[Histologi/Epitel/Mesotel|Mesotel]]. MALT. 
**[[Histologi/GI/Esofagus – struktur och funktion|Esofagus]]**: Flerskiktat skivepitel, [[Histologi/Muskelvävnad/Skelettmuskel|skelettmuskel]] och [[Histologi/Muskelvävnad/Glattmuskel|glattmuskel]]. Körtlar i submukosa 
**[[Histologi/GI/Magsäck – histologi och regionala skillnader|Magsäck (ventrikel)]]**: Cardia, corpus, fundus, antrum, pylorus. Enskiktat cylinderepitel. Foveolae/gastric pits: ytepitelceller. Tubulära körtlar: mukösa halsceller, parietalceller, huvudceller/zymogenceller, endokrina celler, stamceller. Neutraliserande slem, saltsyra, pepsinogen, zymogengranula, histamin, gastrin. 
**Tunntarm**: Duodenum, jejunum, ileum. Ytforstoring genom permanenta slemhinneveck (plikae), villus, Lieberkuhns kryptor och mikrovilli. Enterocyter m/mikrovilli, [[Histologi/Körtlar/Bägarcell|bägarceller]] och endokrina celler. Panethceller och stamceller enbart i kryptor. Lacteal ([[Histologi/Blodkärl/Lymfkärl|lymfkärl]]). [[Histologi/Blodkärl/Fenestrerad kapillär|Fenestrerade kapillärer]]. Glycokalyx, membranbundna enzymer, tex enterokinas (aktiverar trypsin). Brunners körtlar (duodenum). Lymfatisk vävnad, GALT. Peyers plaque (ileum). 
**[[Histologi/GI/Tjocktarm – väggens uppbyggnad|Tjocktarm]]**: Appendix, caecum, colon ascendens, transversum, descendens och sigmoideum. Rektum, analkanal, anus. Taenia coli, haustra coli. Kryptor, enterocyter, bägarceller, stamceller, extern ([[Histologi/Muskelvävnad/Skelettmuskel|skelettmuskel]]) och intern ([[Histologi/Muskelvävnad/Glattmuskel|glattmuskel]]) sfinkter. 

### 3
**[[Histologi/GI/Leverlobulus – histologisk uppbyggnad|Lever]]**: Hepar, lobus dexter, sinister, quadratus och caudatus. Hilus. arteria hepatica, vena porta. Venöst portakretslopp. Leverlobulus. Hepatocyter. Gallcanaliculi. Periportalt fält/portatriad: artär, ven gallgång, [[Histologi/Blodkärl/Lymfkärl|lymfkärl]]. [[Histologi/Blodkärl/Sinusoid|Sinusoider]], [[Histologi/Blodkärl/Ven|centralven]], [[Histologi/Bindväv/Makrofag|Kupfferceller]]. [[Histologi/Bindväv/Pericyt|Ito-celler/hepatic stellate cell]]. A- vitamin. 
**[[Histologi/GI/Gallblåsa – struktur och funktion|Gallgångar, gallblåsa]]**: Ductus hepaticus dx och sin. Ductus cysticus, ductus choledochus. Gallblåsa/ vesica fellae. Enskiktat cylinderepitel, lamina propria, ingen submucosa, muskularis externa, adventitia, adventitia eller serosa. Galla, gallsalter. 
**[[Histologi/GI/Pankreas – struktur och funktion|Pankreas, Bukspottkörteln]]**: Exokrin del: serösa acini, långa skarvstycken/intercalated ducts, utförsgångar. Inga myoepiteliala celler, inga sekretrör/striated ducts. Matsmältningsenzymer i zymogengranula. Endokrin del: Langerhans cellöar/pankreasöar. Endokrina celler, [[Histologi/Blodkärl/Fenestrerad kapillär|fenestrerade kapillärer]]. Alfa- och betaceller. Glucagon, insulin.  

## Mål
- [[Histologi/GI/Slemhinna – struktur och funktion|Förekomst, funktion och histologisk uppbyggnad av slemhinnor]] 
- [[Histologi/GI/Tandens uppbyggnad och utveckling|Tandens uppbyggnad och embryonal tandutveckling]] 
- [[Histologi/GI/Stora spottkörtlar – struktur och funktion|Struktur och funktion för de stora spottkörtlarna.]] 
- [[Histologi/GI/Stora spottkörtlar – skillnader|Skillnader mellan dem]] [[Histologi/GI/Tonsiller – struktur|Struktur för tonsiller]]
- [[Histologi/GI/GI-kanal – histologisk översikt|Histologisk uppbyggnad från esofagus till analkanal.]] 
- [[Histologi/GI/Esofagus – struktur och funktion|Esofagus struktur och funktion.]] 
- [[Histologi/GI/Esofagus–magsäck – övergång|Övergången esofagus/magsäck.]] 
- [[Histologi/GI/Magsäck – histologi och regionala skillnader|Magsäckens histologiska uppbyggnad och skillnader mellan olika delar av magsäcken.]] [[Histologi/GI/Magsäck – slemhinnans celltyper|Slemhinnans celltyper, funktion och lokalisation.]] 
- [[Histologi/GI/Tjocktarm – väggens uppbyggnad|Histologisk uppbyggnad av tjocktarmens vägg.]] 
- [[Histologi/GI/Colon vs rektum|Skillnad mellan colon och rektum.]] 
- [[Histologi/GI/Tjocktarm – funktion|Funktion för tjocktarm.]] [[Histologi/GI/Rektum–analkanal – övergång|Övergång rektum/analkanal]]
- [[Histologi/GI/Leverlobulus – histologisk uppbyggnad|Histologisk uppbyggnad av en leverlobulus.]] 
- [[Histologi/GI/Lever – cellorganisation och funktion|Funktion och organisation av ingående celler.]] [[Histologi/GI/Lever – flöde av blod galla och lymfa|Strömningsriktning för blod, galla och lymfa.]] [[Histologi/GI/Gallblåsa – struktur och funktion|Struktur och funktion för gallblåsan.]] 
- [[Histologi/GI/Pankreas – struktur och funktion|Struktur och funktion för pancreas exokrina och endokrina del.]] 
- [[Histologi/GI/Hormoner – glukagon och insulin|Översiktlig funktion för Glucagon och insulin]] 
- [[Histologi/GI/Diabetes typ I och II|Känna till diabetes typ I och II]]
