## Neurontyper

### Strukturell klassifikation
- **Multipolära neuron** – ett axon, flera dendriter; vanligaste typen i [[Anatomi/Nervsystem/CNS|CNS]] (motorneuron, interneuron).  
- **Bipolära neuron** – ett axon och en dendrit; förekommer i retina, luktbulb och vestibulära ganglier.  
- **Pseudounipolära neuron** – axon delas i perifer och central gren; dominerar i dorsala rotganglier (DRG).

### Funktionella kategorier
- **Motoriska neuron** – efferenta; innerverar skelettmuskler (somatiska) eller autonoma ganglier (viscerala).  
- **Sensoriska neuron** – afferenta; registrerar mekaniska, kemiska eller nociceptiva stimuli från perifera receptorer.  
- **Interneuron** – kopplar samman neuron i lokala nätverk; kan vara excitatoriska (glutamat) eller inhibitoriska (GABA, glycin).

### Mikroanatomiska särdrag
- Motorneuron i ryggmärgens ventralhorn har [[Histologi/Nervsystem/Soma|stora somata]] och välutvecklade [[Histologi/Nervsystem/Dendrit|dendritträd]].  
- Sensoriska neuron i ganglier omges av satellitceller och saknar synapser inom gangliet.  
- Interneuron uppvisar korta axon (Golgi typ II) och verkar inom specifika laminära kretsar.

### Koppling till banor
- Motorneuron → [[Anatomi/Nervsystem/PNS|perifera nerver]] → motorändplattor.  
- Sensoriska neuron → posteriora rötter → ascendenta banor som lemniscus medialis och spinothalamiska banan.  
- Interneuron → lokala reflexbågar och modulering av [[Anatomi/Nervsystem/Afferens efferens integration|integration]] i ryggmärg och hjärna.

### Kliniska reflektioner
- Selektiv degeneration (t.ex. motorneuron i ALS) ger karakteristiska kliniska syndrom.  
- Sensoriska neuron afficieras tidigt vid toxisk neuropati.  
- Interneuron-förlust kopplas till epilepsi och rörelsestörningar (dålig inhibitorisk kontroll).

---
