## Skelettmuskel

### Organisation
- [[Histologi/Muskelvävnad/|Muskelvävnad]]en byggs upp av **[[Histologi/Muskelvävnad/Anatomisk Muskel|anatomiska muskler]]** som omges av [[Histologi/Muskelvävnad/Epimysium|epimysium]].  
- Muskeln består av **[[Histologi/Muskelvävnad/Fascikel|fasciklar]]** (muskelbuntar) omslutna av [[Histologi/Muskelvävnad/Perimysium|perimysium]].  
- Varje fascikel innehåller **[[Histologi/Muskelvävnad/Muskelfiber|muskelfibrer]]** (multinukleära [[Histologi/Muskelvävnad/Syncytium|syncytier]]) omgivna av [[Histologi/Muskelvävnad/Endomysium|endomysium]] och [[Histologi/Basalmembran|basalmembran]].  
- Muskelfiberns plasmamembran kallas [[Histologi/Muskelvävnad/Sarcolemma|sarcolemma]]; cytoplasman benämns [[Histologi/Muskelvävnad/Sarkoplasma|sarkoplasma]].

### Cellinnehåll
- [[Histologi/Muskelvävnad/Myofibrill|Myofibriller]]: parallella cylindrar av sarkomerer.  
- [[Histologi/Muskelvävnad/Myofilament|Myofilament]]: [[Histologi/Muskelvävnad/Aktin|aktin]] (tunna filament) och [[Histologi/Muskelvävnad/Myosin|myosin]] (tjocka).  
- [[Histologi/Muskelvävnad/Sarkoplasmatiskt Retikel|Sarkoplasmatiskt retikel]] lagrar Ca²⁺; [[Histologi/Muskelvävnad/T-tubuli|T‑tubuli]] leder aktionspotential.  
- [[Histologi/Muskelvävnad/Triad|Triad]]: T‑tubulus + två terminala cisternae → excitation‑kontraktionskoppling.  
- Flera perifera cellkärnor per fiber; [[Histologi/Muskelvävnad/Satellitcell (Skelettmuskel)|satellitceller]] ligger under basalmembranet och deltar i regeneration.

### Motorisk kontroll och sensorik
- [[Histologi/Muskelvävnad/Motorändplatta|Motorändplatta]] (neuromuskulär synaps): kontakt mellan motorneuron och muskelfiber via acetylkolin.  
- [[Histologi/Muskelvävnad/Motorisk Enhet|Motorisk enhet]]: ett alfa‑motorneuron + samtliga fibrer det innerverar.  
- [[Histologi/Muskelvävnad/Muskelspole|Muskelspole]]: sensorisk sträckreceptor (intrafusala fibrer) i [[Histologi/Muskelvävnad/Perimysium|perimysium]]; initierar sträckreflex.  
- Golgi senorgan (i tendinös övergång) registrerar spänning.

### Fiber- och kontraktionstyper
- [[Histologi/Muskelvävnad/Muskelfiber Typ I|Typ I (röd, slow oxidative)]]: rik på myoglobin, många mitokondrier, uthållig.  
- [[Histologi/Muskelvävnad/Muskelfiber Typ IIa|Typ IIa (FOG)]]: snabb, kombinerad oxidativ/glykolytisk metabolism.  
- [[Histologi/Muskelvävnad/Muskelfiber Typ IIb|Typ IIb/IIx (FG)]]: mycket snabb, glykolytisk, tröttas snabbt.  
- Kontraktion: [[Anatomi/Terminologi/Kinematisk Terminologi|isometrisk]], [[Anatomi/Terminologi/Kinematisk Terminologi|koncentrisk]], [[Anatomi/Terminologi/Kinematisk Terminologi|excentrisk]].

### Anpassning och patologi
- [[Histologi/Muskelvävnad/Hypertrofi (Muskel)|Hypertrofi]] vid träning (ökad myofibrillvolym).  
- [[Histologi/Muskelvävnad/Atrofi (Muskel)|Atrofi]] vid inaktivitet, denervation eller katabola tillstånd.  
- Begränsad regeneration → [[Histologi/Muskelvävnad/Satellitcell (Skelettmuskel)|satellitceller]] aktiveras vid skada, men större skador ger fibros.  
- Kliniskt: muskeldystrofier, neurogen atrofi, inflammatorisk myopati.

### Relaterat
- [[Målbeskrivning/AI-summeringar/Muskelvävnad|AI-sammanfattning – muskelvävnad]]  
- [[Histologi/Muskelvävnad/Hjärtmuskel|Hjärtmuskel]]  
- [[Histologi/Muskelvävnad/Glattmuskel|Glatt muskel]]  
- [[Anatomi/Terminologi/Muskelfunktioner|Muskelfunktioner och roller]]  

---
