## ANS – Autonoma nervsystemet

### Övergripande organisation
- Reglerar inre organ, kärltonus, körtelaktivitet och hjärtfrekvens utanför viljans kontroll.  
- Består av preganglionära neuron i [[Anatomi/Nervsystem/CNS|CNS]], autonoma ganglier i [[Anatomi/Nervsystem/PNS|PNS]] och postganglionära neuron som når effektororgan.  
- Reflexbågar kopplar sensorisk viscerala input till autonoma motoriska svar via hypothalamus, hjärnstam och ryggmärg.  
- Samarbetar med endokrina systemet för homeostas.

| System | Ursprung | Huvudeffekt | Preganglionär längd | Postganglionär längd |
|----------|-----------|--------------|----------------------|-----------------------|
| **Sympaticus** | Thorakolumbalt (T1–L2) | ”Fight or flight” | Kort | Lång |
| **Parasympaticus** | Kraniellt (CN III, VII, IX, X) & sakralt (S2–S4) | ”Rest and digest” | Lång | Kort |

### Sympaticus
- Preganglionära neuron lokaliserade i lateralhornet (cornu lateralis) T1–L2.  
- Axon lämnar via [[Anatomi/Nervsystem/PNS#Nervi spinales|spinalnerver]] → vit ramus communicans → [[Anatomi/Nervsystem/ANS#Autonoma ganglier|truncus sympaticus]].  
- Synapsalternativ:
  1. Samma nivå i paravertebralt ganglion.  
  2. Uppåt/nedåt i kedjan innan synaps.  
  3. Genom passera kedjan och synapsa i prevertebralt ganglion (plexus coeliacus, mesentericus).  
- Postganglionära fibrer följer spinalnerver eller kärl till målorgan, eller når binjuremärgen (kromaffina celler motsvarar postganglionära).

### Parasympaticus
- **Kraniell del**: Preganglionära neuron i hjärnstammen (CN III, VII, IX, X) med omkoppling i specifika ganglier (ciliaris, pterygopalatinum, oticum, submandibulare) eller intramuralt.  
- **Sakral del**: Neuron i S2–S4 lateralhorn → via nervi splanchnici pelvici → [[Anatomi/Nervsystem/ANS#Autonoma ganglier|ganglion intramurale]] nära eller i målorgan (distala kolon, urinblåsa, genitalia).  
- Postganglionära neuron är korta och modulerar organfunktion lokalt (peristaltik, sekretion, sfinktertonus).

### Autonoma ganglier
- Paravertebrala (sympatiska kedjan), prevertebrala (coeliacus, mesentericus) och intramurala (parasympatiska).  
- Innehåller multipolära neuron omgivna av [[Histologi/Nervsystem/Satellitcell|satellitceller]], mer glest organiserade än [[Anatomi/Nervsystem/PNS#Sensoriska ganglier|sensoriska ganglier]].  
- Omsluts av bindväv, rikligt vaskulariserade och kan fungera som reflexstationer (t.ex. enteriska plexa).  
- Skillnad mot sensoriska ganglier: synapser förekommer, neuron är multipolära och ordnade oregelbundet.

### Neurotransmittorer och modulering
- Preganglionära neuron (sympaticus + parasympaticus): acetylkolin via nikotinerga receptorer.  
- Postganglionära sympatiska neuron: huvudsakligen noradrenalin (undantag svettkörtlar – ACh).  
- Postganglionära parasympatiska neuron: acetylkolin → muskarina receptorer.  
- Kotransmittorer (peptider, ATP) finjusterar målorgansvar. Enteriska nervsystemet integrerar lokala reflexer.

### Kliniska aspekter
- Dysautonomi (t.ex. ortostatisk hypotension), sympatikusblockad (alfa-/betablockerare), parasympatikusstimulering (kolinerga agonister).  
- Skador på sympatiska banor → Horner syndrom; på parasympatiska → megakolon (Hirschsprung).  
- Autonoma ganglionit kan orsaka sensoriska och vegetativa symtom.

### Relation till CNS och PNS
- Hypothalamus och hjärnstamskärnor integrerar afferent information och styr preganglionära neuron.  
- Preganglionära fibrer tillhör [[Anatomi/Nervsystem/CNS|CNS]] men löper via [[Anatomi/Nervsystem/PNS|PNS]] för synaps i ganglier.  
- Postganglionära neuron utgör perifera komponenter som påverkar målorgan, ofta tillsammans med hormonella signaler.
