## Övergripande lärandemål

- Beskriva uppbyggnad, funktion, innervering, regeneration och tillväxt för de tre typerna av muskelvävnad: skelett-, hjärt- och glatt muskel.  
- Känna till mikroskopiska strukturer och begrepp kopplade till muskelvävnad (enligt Ross & Pawlina, kapitel 11 och 13).  
- Förstå skillnader mellan de tre muskeltypernas organisation, egenskaper och förekomst i kroppen.  

---

## [[Histologi/Muskelvävnad/Skelettmuskel|Skelettmuskelvävnad]]

### Mikroskopisk struktur

- Tvärstrierad muskelvävnad.  
- **Anatomisk muskel** består av flera **fasciklar** (muskelbuntar).  
- Varje fascikel innehåller **muskelceller/muskelfibrer**, som är långa, multinukleära syncytier.  
- Muskelfibrer innehåller **myofibriller**, som i sin tur består av **myofilament**:
  - **Aktin** (tunt filament)  
  - **Myosin** (tjockt filament)  

### Cellkomponenter
- **Basalmembran**: omsluter varje muskelcell.  
- **Sarcolemma**: cellmembran.  
- **Sarkoplasma**: cytoplasma.  
- **Sarkoplasmatiskt retikel**: specialiserat endoplasmatiskt retikel som lagrar kalcium.  
- **T-tubuli**: invaginationer i membranet som leder aktionspotentialen in i cellen.  
- **Triader**: två terminala cisternae + ett T-tubuli, viktigt för excitation-kontraktionskoppling.  

### Bindvävslager
- **Epimysium**: omger hela muskeln.  
- **Perimysium**: omger varje fascikel.  
- **Endomysium**: omger enskilda muskelfibrer.  

### Specialiserade strukturer
- **Motorändplatta (neuromuskulär synaps)** – där nervsignal aktiverar muskeln via acetylkolin.  
- **Muskelspole (muskelspindel)** – sensorisk struktur för sträckreflex.  
- **Motor unit (motorisk enhet)** – en motorisk nerv och alla muskelfibrer den innerverar.  

### Fiber- och kontraktionstyper
- **Typ I (röd, slow oxidative, SO)** – uthållig, mycket mitokondrier, låg kraft.  
- **Typ IIa (FOG)** – snabb, kombination av oxidativ och glykolytisk metabolism.  
- **Typ IIb (FG)** – explosiv, glykolytisk, tröttnar snabbt.  
- **Kontraktionstyper**:
  - **Isometrisk** – statisk, ingen längdförändring  
  - **Koncentrisk** – förkortning  
  - **Excentrisk** – förlängning under belastning  

### Anpassning och tillväxt
- **Hypertrofi** – ökad cellstorlek (vanligt vid träning).  
- **Atrofi** – minskad cellstorlek (vid inaktivitet).  
- **Satellitceller** – stamcellsliknande celler som bidrar till regeneration.

---

## [[Histologi/Muskelvävnad/Hjärtmuskel|Hjärtmuskelvävnad]]

### Mikroskopisk struktur
- Tvärstrierad muskelvävnad med **en central cellkärna per cell**.  
- Celler är **förgrenade** och sammankopplade via **glansstrimmor (intercalated discs)**.  
- Består av tre kontaktzoner:  
  - **Fascia adherens** – för mekanisk förankring av aktinfilament.  
  - **Desmosomer** – för strukturell stabilitet.  
  - **Gap junctions** – för elektrisk koppling mellan celler.  

### Funktionella egenskaper
- Bildar ett **funktionellt syncytium** via elektrisk koppling.  
- Spontan rytmisk kontraktion, styrd av retledningssystemet (SA-nod, AV-nod, His-bunt, Purkinjefibrer).  
- **Myoendokrina celler** frisätter **ANF (atrial natriuretic factor)**.  

### Hjärtväggens lager
- **Endocardium** – endotel + bindväv, närmast lumen.  
- **Myocardium** – muskellagret.  
- **Epicardium** – viscerala lagret av pericardium serosum, med mesotel.  
- **Pericardium fibrosum + serosum** – yttre hjärtsäck.

### Regeneration och tillväxt
- Mycket begränsad regenerationsförmåga.  
- Anpassning via **hypertrofi** (ökad cellstorlek).  
- Skada leder till nekros och ärrvävnad (fibros).

---

## [[Histologi/Muskelvävnad/Glattmuskel|Glatt muskulatur]]

### Mikroskopisk struktur
- Ej tvärstrierad.  
- Spolformade celler med **en central cellkärna**.  
- Cytoplasman innehåller **aktin** och **myosin** utan regelbunden ordning.  
- Tätt kroppar (dense bodies) fungerar som förankringspunkter för aktinfilament.  
- Celler sammanlänkade via **gap junctions** för synkron kontraktion.

### Omgivande vävnad
- Cellerna är omgivna av **basalmembran** och **retikulära fibrer**.  
- Inga tydliga perimysium/endomysiumlager som i skelettmuskulatur.  

### Innervering
- Autonom innervation: parasympatiska och sympatiska nervändar.  
- **Boutons en passage**: svällningar längs nervfiber som frisätter transmittorsubstans till flera celler.  

### Funktionella egenskaper
- Långsam, uthållig kontraktion.  
- Reglerar lumen i kärl och organ.  
- Kan kontrahera spontant eller hormonellt styrt.  

### Regeneration och tillväxt
- Har hög regenerationsförmåga.  
- Anpassning via **hypertrofi** och **hyperplasi** (ökning av cellantal).  

---

## Jämförande tabell: Muskeltyper

| Egenskap | Skelettmuskel | Hjärtmuskel | Glatt muskel |
|-----------|---------------|--------------|---------------|
| Striering | Ja | Ja | Nej |
| Kärnor per cell | Många (perifera) | En (central) | En (central) |
| Cellform | Cylindrisk, lång | Förgrenad | Spolformad |
| Kontrolleras av | Somatiskt nervsystem | Autonomt, pacemaker | Autonomt, hormoner |
| Regeneration | Begränsad (satellitceller) | Minimal | God (hyperplasi, hypertrofi) |
| Typ av kontraktion | Snabb, viljestyrd | Rytmisk, ofrivillig | Långsam, uthållig |
| Förbindelser mellan celler | Ingen (endomysium) | Glansstrimmor | Gap junctions |

---

## Hjärtmuskulaturens retledningssystem (översikt)

- **Sinusknutan (SA-nod)**: initierar aktionspotentialen.  
- **AV-knutan**: fördröjer impulsen.  
- **His’ bunt**: leder signalen genom hjärtats bindvävsskelett.  
- **Purkinjefibrer**: sprider signalen snabbt i ventriklarna.  
- Dessa är modifierade hjärtmuskelceller med snabbare ledningsförmåga och glykogenrikt cytoplasma.

---

## Sammanfattning

- Muskelvävnad delas in i tre huvudtyper: skelett-, hjärt- och glatt muskulatur.  
- Alla bygger på aktin–myosin-interaktion, men skiljer sig i organisation, styrning och kontraktionsmönster.  
- Skelettmuskel är viljestyrd och tvärstrierad, hjärtmuskel är tvärstrierad men autonom, glatt muskulatur är icke-strierad och långsam.  
- Regeneration sker främst genom hypertrofi; satellitceller har en viktig roll i skelettmuskel, medan glatt muskulatur kan dela sig.
